186 



Nagy szerencse, hogy a pusztító sáskarajok sehol sem szok- 

 tak évekig állandó tanyát ütni, és hogy a sáskajárások hajdanában 

 is csak múló csapások voltak. Ebből magyarázható, hogy a sáska 

 helyneveink között szintén csak gyéren fordul elő ; csupán csak 

 Alsó- és Felső-Sáska zalamegyei községek és Sáskavölgy 

 nógrádmegyei puszta őrizték meg neveikben talán valami régi sáska- 

 járások emlékét. 



A felemásszárnyú rovarok vagyis poloskák közöl a közönséges 

 bodobácsot (Pyrrhocoris apterus) a Dunántúl némely helyen b o cl a 

 néven ismerik; ettől származtak nyilván Boda veszprémmegyei 

 puszta, meg Boda és Fazekas-Boda baranyamegyei községek 

 nevei is. 



A pókok egyedül csak a Tamási tolnamegyei községhez 

 tartozó Pók út puszta nevében szerepelnek. 



A százlábúak teljesen hiányzanak; annál bővebben van azon- 

 ban a magyar helynevek sorozatában a rák képviselve. Egész 

 hosszú sora van arák szóból származott helyneveknek ; ilyenek a 

 következő községek : Rákos (Abauj-Torna, Gömör, Bereg, Szilágy, 

 Sopron és Baranya), Felső-Rákos (Udvarhely), Alsó-Rákos 

 (Nagy-Küküllő), K i s- és N a g y-R á k o s (Vas), A r a n y o s-R á k o s 

 (Torda- Aranyos), Csik-Rákos (Csik), Oláh-Rákos (Torda- 

 Aranyos ós Alsó-Fehér), Rákos-Csaba, Ráko s-K eresz túr 

 és Ráko s-P a 1 o t a (Pest), Ráko s-T e r e b e s (Szatmár), Rákos- 

 patak (Ugocsa), Rákösd (Vas és Hunyad), R á k s i (Somogy), 

 Rakó (Abauj-Torna és Ung), Kis- ós N agy-Rák ó (Turócz), 

 R a k o v a (Trencsén), R á k ó c z (Zemplén, Sáros és Hont), K i s- 

 és N a g y-R á k ó c z (Ugocsa), Rakovacz (Szerem. Kőrös, Várasd 

 ós ogulini határkerület), Rakovecz (Várasd), R a k o v i c z (Nyitra), 

 Rakovicza (Szeben, Temes, Várasd és ogulini határkerület)? 

 Kis- és N a g y-R akovicza és Rakovpotok (Zágráb) stb. 

 Ezekhez csatlakoznak még Rákos borsod- és pozsonymegyei, vala- 

 mint Rakó és Ráknyi somogymegyei puszták. 



A rovarokról vett magyarországi helyneveknek figyelmes át- 

 tekintésénél két körülmény bizonyára mindenkinek fel fog tűnni. 



Az egyik az, hogy bizonyos általánosan ismert és használt 

 rovarnevek a helynevek között egyáltalában nem szerepelnek ; ilye^ 

 nek: lepke, pille, pillangó, hernyó, tücsök, kabócza, 

 poloska, tetű stb. 



A másik feltűnő körülmény pedig az, hogy a rovarokról vett 

 magyar helynevek aránylag legsűrűbben a Dunán túl a Balatontól 



