187 



keletre ós délre fekvő vidéken fordulnak elő; az összes efféle 

 helyneveknek körülbelül egy harmadrésze ugyanis ott található. 

 Vájjon mi lehet ennek az oka? Talán csak nem birt a magyarság- 

 nak az a törzse, mely a honfoglaláskor arra a tájékra telepedett és 

 ott később községeket alkotott, kiváló entomologiai hajlamokkal ? . . . 

 Valami határozottabb következtetéseket vonni az itt közölt 

 helynevekből természetesen még nem lehet. Ismerni kellene e czélra 

 nemcsak a községek és puszták, hanem egyes határrészek, dűlők, 

 dombok, források stb. neveit is, a mennyiben azok rovarokról 

 vannak véve. Behatóbban kellene tanulmányozni egyszersmind a 

 népies rovarneveket, valamint a rovarokra vonatkozó szólásmódokat 

 ós közmondásokat. Szükséges volna még nem-magyar (szláv, oláh) 

 származású efféle helyneveinket szintén összegyűjteni ós nyelvészeti 

 szempontból megfejteni. Ehhez azonban már sokkal több nyelvé- 

 szeti ismeret kívántatik, mint a mennyivel egy egyszerű rovarász 

 rendelkezhetik. ^ Eorváth Qéz ^ 



APRÓBB KÖZLEMÉNYEK 



Három nyitramegyei lepkefaj. — A Deilephila livornica Esy. 

 nevű ritka esteli -pillét ez idén Tavarnokon július végén fogtam 

 alkonyatkor virágokon. Ezenkivűl még két olyan lepkefajt, illetőleg 

 hernyóikat voltam szerencsés felfedezni, a melyek Nyitramegye 

 faunájából eddig ismeretlenek voltak. Az egyik a szép oleander- 

 pille (Deilephila Nerii L.) ; ennek kifejlett termetes hernyóit augusz- 

 tus 8-án szintén Tavarnokon a dísznövényként ápolt oleander- cser- 

 jón találtam. Még nevezetesebb ennél az Ocnogyna parasita Hb. 7 

 a melynek kifejlett hernyóira június 20-án Ludány község erdőiben 

 a Hypericum perforatum növényen akadtam. Ez annál meg- 

 lepőbb felfedezés, mert e szövő pille hazánkban eddig tudtommal 

 csak Budáról volt ismeretes. Frivaldszky Imre*) a következőket 

 irta róla: 



»Ezen ritka faj hazánknak csaknem kizárólagos sajátja, ennek 

 határain túl eddigelé csak Helvetia Vallis vidékén észleltetett ; a 

 budai hegység déli lejtőin, kivált vízmosásos mélyületek szélein, 

 maga a korcs-szárnyú nőstény pille, a földön mászva, nem ritkán 



*) Jellemfő adatok Magyarország faunájához. Pest, 1865. p. 87. 



