192 



A szerző, midőn czikkében e fajokat termőhelyeikkel együtt sorban 

 bemutatja, egyszersmind az éjszakkeleti Kárpátok rovarfaunájának 

 általános jellemzésére is kiterjeszkedik. 



L. Lethierry, Description de deux Cicadines nouvelles. (Revue d'En- 

 tomologie. IV. p. 111—112.) 

 A leírt két új kabócza-faj közöl az egyik, Aconura Futom, 

 Magyarországból származik, de termőhelye nincsen közelebbről meg- 

 jelölve. 



Dr. Franz Löw, Zwei neue Cecidomyia-Arten. (Berlin. Entomolog. 

 Zeitschrift. XXIX. p. 109—112.) 



A leirt két gubacslégy közöl az egyiket, melyet a szerző Ceci- 

 doniyia oleae névre keresztelt, Korlevie Antal gymnáziumi tanár 

 úr Fiume mellett olajfák levelein fedezte fel. 



Thalhammer János, Adatok Kalocsa vidéke rovarfaunájának ismer- 

 tetéséhez. Kalocsa, 1885. 

 A 19 lapra terjedő füzet, mely külön lenyomat a kalocsai fő- 

 gymnázium ez idei értesitőjéből, az Odonota-családot képező szita- 

 kötőkkel foglalkozik s a Kalocsa vidékén talált 41 fajnak jegyzékét 

 tartalmazza. Az Odonaták általános jellemzése után közölve vannak 

 benne az egyes alcsaládok, csoportok, nemek és fajok ismertető jelei, 

 úgy hogy e dolgozat a szóban forgó rovarok meghatározására is al- 

 kalmas. Ebbeli hasznavehetőségét még inkább emeli a végén közölt 

 analytikus táblázat, mely a tárgyalt nemek könnyű felismerésére 

 szolgál. 



Dr. H. Beuthin, Neue Varietaten von Carabus. (Entomolog. Nach- 

 richten. XI. p. 219—220.) 

 A leirt új fajváltozatok közöl kettő, u. m. Platyclirus irreguláris 

 var. brunnipes és Orinocarabus Linnéi var. Hopffgartenianus, hazánk- 

 ból származik. Mind a kettőt H o p ff g a rt e n báró Fogarasmegyében 

 a kerczesórai üveggyárnál sok példányban gyűjtötte. 



Antun Korlevie, Prilozi poznavanju hrvatskih opnokrilaca. (Izvjesce 

 kralj. velike gimnazije na Rieci (Fiume) koncem 

 skolske godine 1884/5. Zagreb, 1885. p. 2—38, egy 

 táblával.) 

 A szerző eme dolgozatában, mely a fiumei horvát főgymnázium 

 ez idei értesítőjében jelent meg, érdekes adatokat közöl a hártyás- 

 szárnyú rovarok ismeretéhez. Dolgozata tulajdonképen három részből 

 áll. Az első részben a hártyásszárnyú rovarok általános orismologiáját 

 vázolja s az egyes jellemző testrészeket rajzban is bemutatja. A 

 második részben bővebben szól a növényevő darázsokról, életmódjukról 

 és osztályozásukról, míg a harmadik részben a Fiume vidékén gyűjtött 

 fajok névjegyzékét és termőhelyeit állítja össze. E szerint Fiume 

 vidékén eddig összesen 118 növényevő darázsfaj észleltetett, és pe- 

 dig 113 levéldarázs (Tenthredinida), 2 szalmadarázs (Cephida) és 3 

 fadarázs (Siricida). 



