205 



februáriustól májusig és júliustól deczemberig a következő megyékben 

 gyűjtöttük: Abauj-Torna (Torna, Zsarnó, Áj, Körtvélyes", Baranya 

 (Mánfa), Borsod (Miskolcz, Szendrö), Hunyad (Felső-Farkadin), 

 Krassó-Szörény (Orsova), Pest (Buda, Farkasd), Szilágy (Tasnád, 

 Ballá), Tolna (Simontornya), Veszprém (Sóly) és Zemplén (S.-A.- 

 Ujhely, Sáros-Patak, Tolcsva, Kis-Tárkány, Czéke, Szécs-Keresztúr, 

 Varannó). 



Raisz Gizella k. a. 1881. november 24-én Tornán egy 

 rendkívül érdekes képződésű példányt talált, mely a maga nemében 

 valóban páratlan, és melyet itt rajzban (20. ábra b, c) is bemutatok. 

 Az illető nőstény példánynak egész potrohát felülről egy teknőforma 

 hosszúkás képződ- 

 mény borítja , mely a 

 pronotum utószéléből indul 

 ki és egész a potroh vé- 

 góig ér. A teknőforma 

 pajzs, mely úgy látszik 

 szilárd chitinből áll és 

 színére nézve a test szürke 

 alapszínével megegyezik, 

 mereven összefügg a prono- 

 tummal és domború felü- 

 letén 8 hosszában futó 

 bordát visel. E bordák 

 közöl a középső a prono- 

 tum közepén végig húzódó 

 dó oromnak közvetetlen 

 folytatását képezi, de nem 

 fekszik egészen a test kö- 

 zépvonalában, hanem attól 20.ábra.— Ahegyenjárószunyogpoloska (Berytus 

 , . - , 1f i , <,-,..' » montivaqus) : a, rende3 alkatú rovar: b, teknö- 



kisse balíele. A kozepso , • . / . ' . ,„ ,,,, „,„ „í , 



, r torma chitinpajzsot viselő példány, íelulrol nézve ; 



bordatol jobbra négy, balra c> ugyariaZ) oldalvást nézve 



három borda foglal még 



helyet ; a középső bordához legközelebb eső két borda a pronotum 

 utószélétől ennek középső orma és utószöglete között ered ; a 

 pronotum jobboldali utószögletétől két borda, baloldali szögletétől 

 pedig egy borda indul ki. Ezeken kivül még úgy a jobb, mint a 

 bal oldalon egy-egy töve és vége felé elenyésző gyenge borda lát- 

 ható. Mind ezek a bordák meglehetősen élesek és élükön igen 

 finoman pelyhesek ; a két szélső borda kivételével a többi mind 



