207 



felismerhető, és mely lehullott falevelek és mindenféle gizgaz között 

 egész éven keresztül található. Nyárban növényeken is tartózkodik 

 és ha veszély fenyegeti, repüléssel is igyekezik menekülni. Magától 

 értetődik azonban, hogy repülni csak tökéletes kifejlődött repülő 

 szervekkel biró alakja képes ; mig elsatnyult szárnyú alakja (parallelus 

 Fieb.), mely nálunk szintén nem ritka, már nem bir szárnyra kelni. 

 Fejletlen nympha-stádiumára június végén akadtam ; párosodását 

 pedig július első napjaiban észleltem. 



E fajt eddig Magyarországnak már 20 megyéjében sikerült 

 felfedezni, u. m. Abauj-Torna (Forró, Torna, Szádellő, Körtvélyes, 

 Komjáti), Baranya (Pécs, Puszta- Szent-Márton), Borsod (Miskolcz), 

 Csongrád (Szeged), Gömör (Rozsnyó), Hajdú (Debreczen), Hunyad 

 (Déva), Kolozs (Kolozsvár), Krassó- Szörény (Mehádia, Orsova), 

 Nógrád (Losoncz), Pest (Budapest, Rákos-Palota, Gödöllő, Kis-Szt- 

 Miklós, Visegrád, Farkasd, Kecskemét, Kalocsa), Szeben (Nagy- 

 Csűr), Szepes (Igló), Szilágy (Sz. -Nagyfalu, Pele-Szarvad), Szolnok- 

 Doboka (Szükerék), Tolna (Simontornya), Ugocsa (Nagy-Tarna), 

 Várasd (V.-Teplicz), Veszprém (Sóly) és Zemplén (S -A.-Ujhely, 

 Tolcsva, Erdő-Bénye, Varannó, Juszko-Volya) megyében. 



2. y. favosus Fieb. Az előbbi fajtól a pronotum durvább 

 pontozása, valamint az által különbözik, hogy a corium utószélén 

 nincsen semmiféle fekete pont ; csupán csak annak csúcsán van egy 

 fekete pont. Különben igen ritka rovar ós eddig csak Német- és 

 Francziaországból volt ismeretes. Hazánkban M o c s á r y Sándor úr 

 akadt legelső példányára 1872-ben Nagyvárad mellett. Azóta magam 

 is találtam, néhányat — valamennyit júliusban — a pestmegyei 

 Rákos homoktalajú síkságán Rákos-Palota határában, továbbá a 

 bánsági homokpusztában Grebenácz táján és Krassó-Szörénymegyében 

 Berzászkán. 



Cardopostethus Fieb. 



1. C. annulostis Fieb. Ez a faj olyan rendkivül nagy 

 ritkaság, hogy eddig csak alig egy pár példány volt belőle ismeretes 

 Corsica szigetéről és Spanyolországból. Hazánkban mindamellett 

 már két helyen sikerült felfedezni. Ugyanis Biró Lajos úr 1883. 

 május 23-án Tasnádon Szilágymegyében találta egy példányát ; Dr. 

 Chyzer Kornél úr pedig 1885. augusztus 12-én Zemplénmegyében 

 Parnón, a hol már 1882. július 4-én egy fiatal álczájára akadt, egy- 

 szerre négy példányt volt szerencsés e ritka fajból gyűjteni. 



