209 



partján fekvő Berzászkán ugyanis észrevették, hogy a községbeli 

 szőlők néhány év óta pusztulnak ; a pusztulást valami ismeretlen 

 rovaroknak tulajdonították, melyeket a tönkrement szőlőtőkékben 

 nagy mennyiségben találtak. A vizsgálatból, melyet a helyszínén 

 megejtettem, csakhamar kiderült, hogy az illető szőlőtőkéket tényleg 

 a phylloxera tette tönkre, és hogy a szőlőpusztitóknak tartott isme- 

 retlen rovarok, melyek csak a már kiszáradt és elhalt tőkékben 

 ütöttek tanyát, nem egyebek mint termiták a Termes lucifugus 

 fajból. *) 



Kérdés, vájjon a berzászkai termiták tősgyökeres magyar rovarok- 

 nak tekinthetők-e, vagy pedig csak mesterségesen lettek oda külföld- 

 ről behurczolva, mint a phylloxera szőlőinkbe, vagy mint egyik-másik 

 délvidéki termesz-faj némely közép-európai üvegházba? Ez utóbbi 

 feltevés ellen szól az a körülmény, hogy Berzászkára a phylloxerás 

 szőlővesszőkön kivül másféle kultivált növényeket vagy délről szár- 

 mazó faanyagokat soha sem importáltak; üvegháznak, díszkertnek 

 vagy valami gondosabb kultúrának ott nyoma sincs. Semmi kétség 

 tehát, hogy a Termes lucifugus Berzászkán autochton rovarfaj. E 

 mellett tanúskodik az is, hogy Dr. Tömösváry Ödön 1883 

 május 19-én ugyancsak az Alsó-Dunánál a Szvinicza körűi fekvő 

 erdőkben szintén reá akadt egy Termes lucifugus fészekre. Sőt 

 Wény János úr 1884 április havában még Szerbiából Negotin 

 mellől is hozott, többféle rovarokkal együtt, egy (hosszú szárny- 

 tokos) nymphát e termesz- fajból. E szerint a Termes lucifugus, 

 mely Törökországból már előbb ismeretes volt, a Balkán-félsziget 

 éjszaki részében szintén honos, a mi a legjobban bizonyítja, hogy 

 csakugyan hazánkban az Alsó-Duna völgyében van a termiták termé- 

 szetes elterjedésének egyik legéjszakibb pontja. **) 



A berzászkai termitákból 1883 július 13-án egy fiatalabb szőlő- 

 tőkében talált fészket földestől és mindenestől egy tágas üvegbe he- 

 lyezve s azt még egy nagyobb fészekből összefogdosott dolgozókkal, 

 katonákkal és álczákkal megszaporítva, Budapestre hoztam és itt két 

 két évig elevenen tartottam. Lespés, a ki a Termes lucifugus 

 anatómiáját és biológiai viszonyait a legalaposabban tanulmá- 



*) Dr Horváth Géza, Jelentés az 1883-ik évben Magyarország terü- 

 letén fellépett és megfigyelt kártékony rovarokról. Budapest, 1884. p. 40 — 42. 



**) A Termes lucifugus ezenkívül valószínűleg'' a magyar tengerpartvidéken 

 is eló'fordul és alkalmasint Fiuménél is tenyészik ; ámbár ott eddig még nem 

 találkoztunk vele. 



15 



