Rovartani Lapok 



II. kötet. 1885. november. 11. füzet. 



Adatok 



egy hazai csőző-pók pontosabb ismeretéhez. 



— Három táblával. — 

 I. 

 A Csőzők 1 ) vagyis Theraphosafélék ( Theraphosoidae 

 Thorell, Mygalides Sundevall, Avicularidae Aut.) családjába tartozó 

 pókok, melyeket Thorell 2 ) a Catadysas- és Liphistus- 

 félék (Catadíjsoidae, Liphistoidae) családjával együtt a Földe- 

 szövök (Territelariae) alrendjébe foglal össze,*) a forró égöv alatt 

 fejtik ki alakjaiknak teljes gazdagságát s közölük aránylag kevés 

 lépi át az ó és új sarki terület (Regio palaearctica et nearctica 



') V. ö. 'Hermán Ottó, Magyarország pókfaunája. I— III. köt Buda- 

 pest, 1876 — 79. 



2 ) On European Spiders. (Nova Acta Reg. Soc. Upsal. Ser. 3. Vol. VII. 

 1870. p. 16) V. ö. A. Ausserer, Zur Kenntniss der Aracliniden-Familie der 

 Territelariae Thorell. (Mygalidae Autor.). (Verhandl. der k. k. zoolog.- 

 botan. Gesellsch. in Wien. XXI. 1871. p. 122.) 



*) Bertkau nagyon figyelemreméltó osztályozási kísérletében (Versucb 

 einer natürlicben Anordnung der Spinnen, nebst Bemerkungen zu einzelnen 

 Gattungeu. Arch. f. Naturgesch. 44. Jabrg. I. Bd. 1878. p. 351-410) méltán 

 utal arra, hogy a Földbeszövők s a Thorell által a Csőszövők (Tubitelariao) 

 alrendjébe osztott Fojtópókok (Dysderidae) oly sok és fontos morphologiai bélyeg 

 által ütnek el a pókok egyéb családjainak képviselőitől, hogy teljesen indo- 

 koltnak látszik a pókoknak két alrendre való felosztása, melyek közöl az elsőbe, 

 mely phylogeniailag valószínűleg ősibb, a négy légzőréssel (Tetrasticta), — a 

 másikba pedig, mely a pókok törzsének phylogeniailag ifjabb hajtása, a három 

 légzőréssel ellátottak (Tristicta) tartoznak. Kiemelendő, hogy ennél az osztályo- 

 zásnál, mely csak alapelvében, de részleteiben nem esik össze a D u f o u r-féle 

 osztályozás két alrendjével (Araignées quadri-et dipulmonaires) az összes mor- 

 phologiai viszonyok, s amennyiben ez idő szerint lehetséges, a phylogenia is tekin- 

 tetbe van véve, az életmód s a háló szerkezete ellenben csak alárendelt szerepet 

 játszik, mig a régibb és újabb rendszerek s ezek között a Thorellé is ellen- 

 kezőleg nem méltányolják kellő módon és mértékben a morphologiai viszonyokat 

 és kelleténél nagyobb súlyt fektetnek az életmódra és hálószerkezetre ; mert — 

 mint Bertkau mondja (p. 353.) — számos araneolog állítja ugyan, hogy a 

 különböző életmóddal és a háló különböző alakjával belső szervezeti különbségek 

 is együtt járnak, ezen állítás bebizonyításával azonban valamennyi adós marad, 

 s az eddigi rendszerek tarthatatlansága leginkább kitűnik a nézetek azon inga- 

 dozásából, hogy melyik családba sorozandó az egyik vagy másik nem, és még 

 inkább abból, hogy oly nemek, melyek egy és ugyanazon családban állanak, 

 gyakran inkább különböznek egymástól, mint oly nemektől, melyek valamelyik 

 más családba, vagy épen alrendbe vannak beosztva. 



16 



