25; 



Cserebogár-tráyya. F. A. w o 1 f í és fiainak enyv- és 



trágyagyára Hcilbronnban Németországban az olyan években, mikor 

 sok a cserebogár, mesterséges trágyát készít cserebogarakból is. E 

 czólra a szónkéneggel megölt cserebogarakat lebetöleg friss állapotban 

 a szárítóban szétteregetik és ott 5 óra hosszáig 60° C. hőség beha- 

 tásának teszik ki. Ez idő alatt a cserebogarak víztartalmuk elpárol- 

 gása következtében mintegy 65°/ -ot veszítenek súlyukból és tökéletesen 

 kiszáradnak ; ilyen állapotban aztán évekig eltarthatok a nélkül, hogy 

 bennük a szerves anyagok bomlásnak indulnának és ammoniakveszte- 

 ségtől lehetne tartani. Az efféle cserebogár-trágya 11 — 12°/ nitrogén, 

 1 — 2°/ phosphorsav és 1 — 2% káli trágyaértékének felel meg. 



IRODALOM. 



Kriesch János, A rovarok világa, különösen az ipar és kereskede- 

 lem szempontjából. (Népszerű természettudományi 

 előadások gyűjteménye. VIII. köt. 3-ik füz., 04 lap, 

 16 ábrával.) 

 E füzet azt a két népszerű előadást tartalmazza, melyet o szerző 

 folyó évi februárius- és márcziusban a kir. m. természettudományi 

 társulat népszerű felolvasó estélyein tartott. A rovarvilág általános 

 jellemzésének előrebocsájtása után a szerző ismerteti azt a fontos 

 szerepet, melyet a rovarok a természet háztartásában játszanak; meg- 

 emlékezik azokról a rovarokról, melyek kártékonyságukkal vagy alkal- 

 matlankodásukkal az ember figyelmét magukra vonták ; de behatóbban 

 értekezik kivált azokról a rovarokról, melyek az embernek egy vagy 

 más tekintetben hasznára vannak, sőt az ipar és kereskedelem szempont- 

 jából is különös fontossággal birnak. Ilyenek péld. a bibortetű, a 

 gubacsdarázs, a méh, a selyemhernyó stb. 



Alexander Mocsári/, Species novae vei minus cognitae generis 

 Pepsis Fabr. (Természetrajzi Füzetek. IX. p. 

 236-271.) 

 A Pespsis-nemhez tartozó és főleg Dél-Amerikában honos gyö- 

 nyörű nagy díszdarázsok a magy. nemz. múzeum gyűjteményében eddig 

 75 fajjal vannak képviselve ; ez oly jelentékeny szám, mely még a 

 világhírű British Museum (42 fajból álló) készletét is jóval megha- 

 ladja. A szerző e gazdag anyagot áttanulmányozván, dolgozatában 42 

 űj és 8 kevésbbé ismert Pepsis-faj tüzetes leírását közli. 



Dr. Franz Löw, Beitrag zur Kenntniss der Coniopterygiden. (Sitzungs- 

 berichte der math.-naturw. Classe der kais. Akademie 

 der Wissensch. Wien. XCI. Bd. I. Abth. p. 73 — 98, 

 egy táblával.) 



A reczésszárnyű rovarok rendjéhez tartozó parányi Conioptery- 

 gidák Európában összesen 4 fajjal vannak képviselve. A szerző, egyik 

 faj álczájának ismertetése után, a kifejlett rovarok pontos leírását 

 adja és felsorolja egyszersmind termőhelyeiket. E szerint két faj, 



