AZ OSHALASZ NYOMAI 



45 



letört (20. ábra) s a halász egyágú fülessé alakította át, a melyen 

 azután észrevehette, hogy kevésbbé akadós mint a kétágú s az arány- 

 lag kisebb hal is rajtaveszt, mert bekaphatja. 



Tény az, hogy az egyágú horog a bronszban is a fejlődő alak, 

 mely szakát ölt; sőt, fiilet vesztve, a kötővégén már meg is van ripa- 



17. ábra. Kétágú bronszhorog ; első alak; sima. iS. ábra. Kétágú bronszhorog ; második alak; sima. 

 19. ábra. Egyágú füles bronszhorog; sima. 



csolva (mint ezt a 21. ábra föltünteti), hogy biztosabban és finomab- 

 ban köthető legyen. 



Azt meg kell jegyezni, hogy mindezek a horogalakok sokszor egy 

 és ugyanazon a helyen vegyesen fordulnak elő. De nemcsak a hor- 

 gokkal vagyunk így, hanem egyebekkel is ; mert vannak czölöp-épít- 

 mények, a melyekben kő, bronsz, 

 vas vegyesen fordul elő s rendkívül 

 megnehezíti, sokszor lehetetlenné 

 teszi a korszakok szerint való osz- 

 tályozást ; jelesen a tiszta őskorra \ 

 való tekintetből. \— - 



20. ábra. A füles horog 'keletkezése ; 

 2.1. ábra Ripacsok horog. 



Itt is csak úgy vagyunk mint 

 az őslényekről szóló tudományban, 

 a hol eleintén a búvárság nagy gonddal rétegek szerint osztályozta a 

 maradványokat, abból a föltevésből indulva ki, hogy minden réteg a 

 megelőzőnek minden élőlényét eltörölte, míg végre kisült, hogy a 

 rétegek átmenő alakokkal vannak tele s azok között olyanok is akad- 

 nak, a melyeket már kihaltaknak képzeltünk, holott megfelelő alak- 

 jaikat — kivált a tengerfenék alaposabb kutatása óta — élő állapot- 

 ban még ma is megtaláljuk. 



És mennyivel inkább áll ez emberi alkotásokról, kivált azokról, 

 a melyek az emberi társadalomnak már fejlődő korszakaiból erednek^ 

 a hova a bronszkor mindenesetre tartozik. 



Ezekre már azok a szempontok alkalmazhatók, a melyek alá a 



