7 2 



A MAGYAR HALÁSZAT MÚLTJA. 



rekesztés — captura — fogóhely — laqueus — tőr — lacuna — tócsa ; 

 továbbá számos helynév, melynek végződése «tó» és «taua» mind- 

 inkább a halastavak rengetege felé vitte a búvárokat. 



Az egyik három-négyezerre teszi az árpádkori halastavak számát ; ' I 

 a másik, ugyané nyomon haladva, kimondja, hogy a halastavak soka- 

 sága — egy-kettő kivételével — mind a folyóvizek mentén feküdt 

 s nem egy, külön elrekesztés által magában a folyóban vagy tóban 

 készült. 2 J A történetírók mindinkább oda jutnak, hogy ez a sok halastó 

 mind mesterséges volt. 



Tagadhatatlan tény, hogy mesterséges halastavak voltak s úgy 

 készültek, hogy a források és folyások vizét alkalmatos helyeken gá- 

 takkal elfogták, ezeket zsilipekkel ? - látták el, a hol azután rendesen 

 malom is épült, mely a fölös vizet használta. 



De az is tagadhatatlan, hogy nem minden «piscina» volt halastó, 

 mert a piscinának sokféle a jelentése. Calepinus a « Dictionarium 

 undecim linguarum. Basileas 15900 művében igen kitűnően adja a 

 meghatározást, a melyből kitűnik, hogy ez alatt haltartók, tócsák, 

 meleg és hideg fürdők (tükrök), úsztatok, víztartók, itatok is érthetők. 4J 



Itt tehát a legnagyobb óvatossággal kell eljárnunk, mely kétszere- 

 sen is indokolva van azáltal, a mire a Tanya is reá fog tanítani s a 

 mely tanúiságot a többi történeti mesterszó csak öregbítheti ; még 

 pedig határozottan az eddigi felfogás ellenére. 



íj Pesti Frigyes: M. O. vízhálózata stb. Századok. I. 



2] Ortvay Tivadar. M. O. régi vízrajza I, p. $57. 



j] A zsilip nyilván a szláv zleb = csatorna, a német «Rinne» értelmében; a magyarság 

 ma a felhúzható és lebocsátható vízrekesztéket érti alatta. 



4] Piscina;, Lacus et stagna ab initio dicta sünt, in quibus vivi pisces coércebantur. 

 Germ. Fischgruben, Weyer od. dergl. örter, in welchen man Fische erhaltet. Ungar. 

 Halas-tó. Varró lib. ?. de Re. rust. cap. ?. «Piscinas voco eas quas in aquae dulci aut salsa inclu- 

 sos habent pisces ad pillám. Alio nomine vivaria vocantur. Plinius lib. 9. cap. 17. «Nec 

 in piscinis vivaríisque crescunt. — Sed quoniam in piscinis nataie diám sokbant, iiwaluit con- 

 suetudo, ut omnes in hunc usum collectce aqua; sivc frígidce, sii>c calidce csscnt, piscince diccrcn- 

 tur, Pidenturque a piscibus dici, quamvis in his nihil piscium sit, nisi quis indc dictas malit, quod 

 homines piscibus natando similes fiant. — Cicero. «Latiorem (inquit) piscinam voluissem, ubi 

 jactata brachia non offenderentur. — Plinius jun. Epist. lib. VI. «Si natare latius aut 

 tepidius velis, in area piscina est, in proximo puteus ex quo possis rursus abstergi. Ea3- 

 dem et natationes appelantur. — Piscina; pecoruin. Columella lib. 1. cap ■;. oHeec quoque 

 si deficient, et spes arctior aquae manantis coégerit, >>asta: cisternac hominibus piscinajque 

 pecoribus instruantur colligendae aquas tandem pluviali. — Quin ctiam vasa lignea ad tcnen- 

 dum aquam piscina} vocantur. Gallicum vulgus cuuas vocat. Plinius: Decoquitur in aqua. 

 et in piscinas ligneas funditur. 



