yH A MAGYAR HALÁSZAT MÚLTJA. 



De vegyünk néhány példát a régi időből. 



Gara Miklós nádor* Sikátornál, a Laak birtokon a következő 

 állítólagos halastavakat sorolja elő: «Ferrekes, Huszyner, Rygou, 

 Malumszeg, Keteszteulche, Kerekthou, Korlathfoka, Kovachfoka, 

 Gykenus, Elewyztekeres, Akathaszegfoka», nyilván: Fenekes, Hoszú- 

 ér, Rigó, Malomszeg, Kereszttelke, . Kerektó, Korlátfoka, Kovács- 

 foka, Gyékényes, Élőviztekerő, Akadószeg foka. 



Mindenekelőtt megjegyzem, hogy az a határ alig birta volna el 

 a tavak ilyen sokaságát ; de vize elbírhatott még ennél sokkal több 

 halásztanya nevet. 



És hogy itt tanyákról van szó, erre reáutal az «Élő viztekerő» 

 örvény, mely mindig külön tanya, mert jó. halashely ; a « Kovácsfoka », 

 « Korlátfoka », melyre rámutat a Dráva Létfoka-tanya; sőt még a 

 « Kerektó» sem zavar, mert a magyar halász a folyónak igen lassú 

 folyását is tónak mondja, mint a Dráva menti Szarvasitó-tanya, Bor- 

 baitó-tanya világosan bizonyítja. 



És fel lehetne vetni azt is, vájjon a régi okiratok betűzése min- 

 dig helyes volt-e? Vájjon a sok »laua» nem «tana»-e? 



íme egy sorozat: Ecetoua (1075-ben), Olphatoua (1261-ben), 

 Destoua (u. a), Opataua (1 322-ben), Bortaua (1 344-ben), vájjon ezek 

 nem tana-nak olvasandók-e ? 



És vájjon nem halásztanyára mutatnak-e ezek az állítólagos halas- 

 tavak: Huzetony (1193-ban) Húzó- vagy Hosszútanya — ez mais 

 van a Velenczei tavon — , Penteletonyája, Zalktonyája (1414-ben) 

 egészen világosak ; végre Nagzaton, Kisszáton (1427-ben), ime Komá- 

 romban Keszizátony tanya. 



Még közelebb jutunk a dolog velejéhez az Eszterházyaknak egy, 

 a xvii. századból eredő töredékes osztozkodási okirata alapján, 

 mely a Duna halászatáról is szól, még pedig így: « Három igen jó 

 tanya vagyon és több helyeken is, kiket Csontos István szokott 

 meghbérelni két Persiai szőnyeghben és hat mázsa Vizában. » 



Tehát a bérlet tanya szerint is történt. 



És hogy itt nem halászkunyhóról, hanem egyes pontokról van szó, 

 a melyeken a hálót ki lehetett vetni s a melyek külön-külön névvel 



* Cod. Dipl. IX. 6. p. 240—265. 



