TÖRTÉNETI MESTERSZAVAK. 79 



is bírtak, erről világosan tanúskodik az a tanyanév-gyűjtemény, a mely 

 e pont elején foglaltatik, hol számos névnél a « tanya » jelző szerves 

 tartozék, pld. : Határtanya, Ö regtanya stb. ; továbbá az a körülmény, 

 hogy a halásznépség minden névhez hozzá érti a tanyát, még pedig 

 tudatosan. 



Az igazi halásznál vagy « kunyhó » vagy « halászcsárda*) a tartóz- 

 kodás vagy táborozás helye ; de sohasem « tanya » a mezőgazdasági érte- 

 lemben. 



Meggyőződésemnek nem akarok több súlyt tulajdonítani, mint 

 a mennyi azt tisztességgel megilleti s ha kifejezésével nem érnék is 

 el többet, mint azt, hogy a búvárok ezentúl a tanyanevekre is figye- 

 lemmel lesznek, azt hiszem eleget értem el. 



Hozzáteszem, hogy a halásztanyáról elfordulhatott a figyelem, 

 azért, mert a tanyát a nyelvhasználat a mezőgazdaságra is átvitte és 

 igaz, hogy mindkét mesterszó szláv eredetű és rokon hangzású : a 

 halásztanya őse a HloHa — halhúzás helye : a gazdasági tanyáé a 

 Stanje, pásztorok tartózkodás helye. ^ 



VEJSZE. 



Forduljunk a tanyától a vejszéhez, mely megmagyarázza, mik vol- 

 tak azok a « halastavak*), a melyek némely történetíró felfogása sze- 

 rint «a folyóban vagy tóban külön elrekesztés által készültek.)) 



Már 1024-ben, egy István királytól származó okiratban akadunk 

 egy helyre, a mely a Dráva folyóban álló halasokról szól: «Addimus 

 etiam piscinas Plyske, Bulcheu cum piscinis suis in flumine Dráva » 2 ^ 

 holott egy 1019-ben kelt oklevele Boka mellett a Drávánál, «iuxta 

 Drauam» említ halasokat.^ 



Ezek és hasonló helyek, szülhették azt a feltevést, hogy voltak oly 

 halastavak is, a melyek folyóban, tóban külön elrekesztés által ké- 

 szültek. 



Növelte e feltevést még az is, hogy e halasok mindig a «clau- 

 sura», «laqueus» mesterszóval voltak kapcsolatban, tehát: ((elzárás- 

 sal, tőrreb), a mi külön rekesztésre mutatott. 



1] Miklosich szerint ; de tekintetbe kell venni az olasz «tana» szót is. 

 2] Horváth Istv. jegyzetei. Nemz. Múz. Cod. Sect. XIX. 

 j] U. o. 



