IOO A MAGYAR HALÁSZAT MÚLTJA. 



Nana comes végrendeletében i 266-ban : J előfordulnak a Durha 

 folyó halasai és Erdélyben Helvy mellett halasvizek. 



Ismét IV. Béla egyik oklevele 1267-ből megemlékszik Udvard- 

 ról, mint a királyi hálósok földjéről. 



Ugyané királynak 1 268-ban kelt okiratában ^ egy sereg halas- 

 vízzel találkozunk, így: Patouch falunál Megeag, — Bodovan falu- 

 nál Chech ; Megérnél a komáromi várispánnak volt tizenhat «pisca- 

 toriája — vulgo weizhel » , Megérnek volt a Chech tóban öt « weizhele. » 



A többi halas neve: Horosth, Fyuzes, Laboan, Oklus, Vydere. 

 Kormuntu, Balato, Musvatou, Igyz, Jochud (Jókut) — , Vdvornukuth, 

 Tepech, Pecud, Clytcha. 



Nevezetesebben a « Chech »= csecs előfordulása vejszékkel kap- 

 csolatban, mert szakasztott olyan, mint «Chechto» és körülményei. 

 A Jókút, Udvarnokkút szintén mesterszóra vágnak, a mennyiben a 

 magyar halász a tavak és mocsarak mély helyeit «kút»-nak, vagy 

 «kutunak» is nevezi. 



IV. Béla 1268-ban ^ megerősíti Walter budai grófot s ekkor a 

 Csallóköz részén Oronos helységnél volt Lout nevű halas, továbbá 

 Babalaton és Eer (ér) halasvíz, Vegag (wégág) vize, Labuantho, mely 

 felerészben Bogha helységet, felerészben az esztergomi érseket 

 illette. Ekech falunál volt Myler (mély ér) és Guren halasvíz, illetőleg- 

 tanya, czége és vejsze halászat s ezek a vizek a mocsaraktól meg 

 vannak különböztetve. 



E korról Fényes Elek megjegyzi, hogy majd minden helységnek 

 volt forrásból gyűjtött halastava, melynek kifolyása malmot vagy kal- 

 lót hajtott ; ^ ez jelesen Nyitrára is van értve, hol még következő 

 halasvizek fordultak elő, mint pannonhalmiak: Solmich, Symnustó, 

 Fizedtó, Nadastho, Chilistou, Scelce; alkalmasint vejszehalászattal. 



Ugyan e király 1 268-ban a komáromi várhoz tartozó javak ösz- 

 szeírásában mondja, hogy a várispánnak Megyéméi 17 vejszehelye 

 (lóca piscatoria quae vulgo weyzhel vocantur) van, a megyerieknek 

 pedig a Chelch tóban öt « weyzhel »-ök van. Knauz I, 556. 



1] Cod. Dipl. IV. 5. p. 519. 



2] U. o. IV. 5. p. 448, 455. Lásd alább Knauz adatát is. 



j] U. o. IV. 5. p. 448-5?. 



4] Fényes E. i. h. I. p. 152 ; kikötve azonban a apiscincm sokféle értelmét. 



