OKIRATOS TÖRTÉNET. I I 5 



krónikájában I. Rákóczi György-öI:, mint a halászat kedvelőjét és 

 haltenyésztőt is bemutatja.* 



Az 1648-ban megejtett erdélyi utazásról, mely a Kőrös-szoroson 

 át — Rév érintésével — esett meg, azt írja a hűséges historiographus, 

 hogy mikoron a Jád vizéhez értek, a fejedelem azon módon csizmás- 

 tól beugrott a vízbe s gyönyörködött a halászatban ; a pisztrángot 

 cseberszámra fogták. 



A legérdekesebb hely im ez : « De egykor majd ugyan hihetetlen 

 nagyságú öt arasznyi pisztrángot fogott volt, melynek hosszaságát az 

 sátor árboczfájára felmetszettetvén csudálkozással emlegettetett min- 

 denektül, az kik látták, nem is galóczának, hanem a rajta való jelek- 

 ből pisztrángnak bizonyították. » 



Megtudjuk továbbá, hogy a fejedelem nem kis áldozattal s nagy 

 fáradsággal kecsegét tenyésztett, mert nagy dolog volt az ekkoron, 

 a növendék kecsegét Sárospataktól Székelyhid tájára elevenen elszál- 

 lítani ! 



Az illető hely így hangzik : « Ugyan a székelyhidi határban, felül, 

 a mint Vasára felé az eretsége felől megtérnének egy szép halastót, 

 hogy nagy szép bő forrásvize tartaná bő vizével, tiszta kecsege halá- 

 val meghalasétott vala, a pataki praefectusa, Debreczeni Tamás 

 által téli gyalmoláskor ugyan számos hordó kecsegét parancsolván 

 belé küldeni, mely igen gyenge halak, hogy szánokon való hordozás- 

 kor meg ne törődnének, hegyes orrok kétfelől a hordók fenekéhez 

 verődvén, meg ne halnának, az hordók feneke eleiben mindkétfelől 

 egy arasznyira, vagy valamivel távolabb vászonból parancsola olyan 

 ellenzőt csináltatni és oda szegeztetni. Melly kecsegés tó egynehány 

 esztendőkig azon sok szép kecsegékkel durált, tartott vala is, míg 

 egykor, úgy nyárban, egy zápor és égszakadás lévén, azon tónak 

 gátját az árviz elszaggatná és a sok szép kecsegék a tó vizével 

 együtt mind az érben s annak nádas, sáros rétségére öntődtek és 

 szélesztettek vala, melyet csoda a mily búsulással értett vala a feje- 

 delem. » 



1669-ből egy igen jeles halászati adat maradt reánk híres Ecsed 



* Szalárdy János : Siralmas Magyar Krónikája kilencz évei; szerkesztette Br. Kemény 

 Zsigmond. 1855. 



Hermán O. A magyar halászat. 8 



