114 A MAGYAR HALÁSZAT MÚLTJA. 



vára lajstromában, a melyben a « tárházban » levő dolgok vannak össze- 

 írva. Itt akadunk a következő tételekre : * 



«Jégen való halászathoz való apró réztaraczk, promiscue 

 tizenegy ... ._. ... __. .__ ... ... .... ___ .__ ... Nro 11. 



i-ső 4 lótos, kereke, ágya jó vasas. 



2-dik 2 lótos, ágya vasas, kereke rézbül való. 



3-dik 2 lótos, ágya s kereke vasas. 



Négy, egy-egy lótos, mindeniknek ágya s kereke vasas. 



Egy, két nehezékes ; ágya s kereke vasas ; másiknak ágya vasas ; 

 de kereke nincs. 



Egy fél nehezékes, ágya, kereke vasas. 



Ezen Nr. i i taraczknak nem pondusok, hanem lyukoknak pro- 

 porcziója specificáltatik. 



Háromszájú vastaraczkocska, ágya s kereke vasas Nr. i. (Az csű- 

 nek ketteinek lyuka két-két lótos, harmadiknak fél lótos. 



Másutt, a vár egyik padlásán : 



« Semmirekellő, rossz, rothadt, szakadozott gyalom, kötelestől, 

 melylyel ezután Inventáriumot nem is kell onerálni. » 



A taraczkokkal együtt fel van sorolva «két s^áms^eríj is (Ambrust), 

 egyikének íve és idege, másikának csak idege nincs. » 



Semmi kétség, hogy ezeket az apró ágyúkat arra használták, hogy 

 a halakat az ecsedi láp zugaiból a sikvíz — illetőleg jég — felé ki- 

 riaszszák, a hol azután a kijegelt tanyákon, csapásokon, vagy vonyó- 

 kon, a gyalommal kihalászták. Ez tehát valóságos «hajtóhalászat» volt, 

 mely érthető, mihelyt elgondoljuk, hogy az Ecsedi láp zig-zugos szi- 

 getségei sok búvóhelyet alkotnak. Valószínű, hogy e kölyökágyúkat 

 előbb nagy körben állították fel, jéghátán, a zugok fölé s jelre egy- 

 szerre sütögették el ; azután kisebb körben ismételték a lövéseket s 

 így folytatták ezt e központ felé, a hol t. i. csapást jegelni és gyalmot 

 vetni lehetett. A két régi s\áms\ejíj még régibb korból származik 

 és valószínű, hogy a halaknak szigetekről való nyilazására használta- 

 tott, a mint ezt már [254-ből kimutattuk. 



A xviii. században II. Rákóczi Ferencz rátartós a halra, mely 

 asztaláról csak ritkán hiányozott. 



* Eredeti kézirat, Thaly Kálmán gyűjteményében. 



