124 A MAGYAR HALÁSZAT MÚLTJA. 



Következnek immár Tokok : 



Tok, Acipenser schypa. Güld. 



Tok sóba melegen. — Tok. koczionnaul. — Tok tiszta borsai. — Tok éles 

 leuel. — Tok pastétomba. — Tok sütue leuet alaia. — Tok. szárazon fokhagy- 

 maual. — Tok száraz tiszta uizben verés hagymaual. — Tok száraz olaios leuel. — 

 Tok száraz giomélcsés leuel. — Tok száraz szekfüves levél. — Tok hideggé 

 éles leuel. 



Következnek immár Kecsegek : 



Kecsege. Acipenser ruthenus. L. 



Kecsege sóban. — Kecsege sütue egészen. — Kecsege éles leuel mele- 

 gen. — Kecsege tiszta borsai. — Kecsege pástétomban. — Kecsege hidege éles 

 leuel. — Kecsege száraz fokhagymaual. — Kecségá aszú verés hagymaual. — 

 Kecsege Koczionniaual. — ■ Kecsege Spinaczal. — Kecsege repaual. 



Elvegyülve s részben csak a szövegben találhatók : 



Ingola, Petromy\on fluviatilis. L. 



Ingola éles leuel. — Ingola ratua. — Ingolat is mint kel fűzni. 



A sorozaton kívül találhatók: 



De Piscibus. Ponty, Cyprinus Carpio. L. Ponty, fekete lewbe ualo. 



La\ac\, Salmo salar. L. Lazaczot sütni. 



Angolna, Anguilla fluviatilis. Ag. Angolnatt frissen feö módon süttni. — An- 

 golnának az feozese. 



Süllő, Lucioperca Sandra. Cuv. Söllö leuel ha Söllöd nincs. — Swllott io feozni 

 Sóban. — Sullo hideggé. 



Galgóczi István uram könyvéből tehát.következik, hogy a magyar 

 vizekben termő vagy legalább is fiasító halak közül harmincz faj jutott 

 a konyhába, illetőleg a nemes és nemzetes urak asztalára, u. m. 



i . Angolna — Anguilla fluviatilis Ag. — kétféleképen ; 



2. Bálin — Aspius rapax Ag. — egyféleképen ; 



). Csik — Cobitis fossilis L. — tizenháromféleképen ; 



4. Csuka — Esox lucius L. — huszonhétféleképen ; 



5. C^ompó — Tinca vulgáris Cuv. — hatféleképen ; 



6. Déverkes\eg — Abramis Brama L. — egyféleképen ; 



7. Dörgécse — Acerina cernua L. — egyféleképen ; 



8. Galóc\a — Salmo Hucho L. — hatféleképen ; 



9. Harcsa — Silurus glanis L. — kilenczféleképen ; 



10. Héjjas kövihal — Gobio vulgáris Cuv. — egyféleképen ; 



1 1 . Héjjcdlan kövihal — Cobitis barbatula L. — négyféleképen ; 



* Fáy-nál «buretot» és «borodito.» 



