A MAGYAR KONYHA ÉS A TUDOMÁNY. I 20 



A végén ez áll : 



« lile dedit finem qui primo exordia cepit. Anno 1680 Die 7 Feb- 

 ruarii kezdettem ez munkához Fogarasban, több munkáim között 

 végeztem el Die 23 Augusti Ao 1680 Radnoton. » 



Minket a harmadik rész érdekel, mely itt következik azokkal a 

 meghatározásokkal együtt, a melyeket a német halnevek megkí- 

 vántak. 



111. A haldkrúl. 



Az V\\ábúl huszonkétféleképen készíthetni = Acipenser Huso L. 



kz-Dick nevű halbúi = tok, Acipenser schypa Güld. 



Az Stemen nevű halbúi, Sterlet = kecsege, Acip. Ruthenus L. 



Az Harcsábúl = Silurus glanis L. 



Az Salmen nevű halbúi = la%ac%, Salmo Salar L. 



Az Heuchen nevű halbúi = galóc^a, Salmo Hucho L. 



Az Larnpetábul = ingola, Petromyzon fíuviatilis L. 



Az Salmling halbúi = Salmo salvelinus auct. nem magyar. 



Az Pis\trangbúl = Salar Ausonii Val. 



Az Fehér pisztrángot melyet Sveciaban főznek = Salar lacustris Heck. nem 



magyar. 

 Az apró potykábúl = Ponty, Cyprinus carpio L. 

 Az Csukábúl = Esox lucius L. 

 Az Tonnában sózott csukábúl = mint az előbbi. 

 Az Éneken nevű halból = domolykó, Squalius dobula L. 

 Az Renhalbúl = Coregonus Wartmanni Cuv., nem magyar. 

 Az Pioch halbúi, Plötze = kelehal, Scardinius erythrophthalmus Bon. 

 Az Po\sarbúl = 1. potyka. 



Az Esch nevű halbúi hatképen = pérhal, Thymallus vexillifer Ag. 

 Az Márnábúl — Barbus fíuviatilis Ag. 

 Az Anguillabúl — angolna, Anguilla vulgáris L. 

 Az Menyhalbúi = Lota communis L. 

 Az Nerfflingbül = leányhal, Leuciscus virgo Heck. 

 Az Kárás\búl = Carassius vulgáris Nils. 

 Az C\ompobúl = Tinca vulgáris L. 

 Az Kilenc\s\emü halbúi = Petromyzon fíuviatilis L. 

 Az Semlingbül = Barbus Petényi Heck. 

 Az Sügérbül = Perca fíuviatilis L. 

 Az Csikbúl — Cobitis fossilis L. 

 Az Kophalbul = Cottus gobio L. 

 Az Kövihalbúl = Cobitis barbatula L. 

 Az Anbiss halbúi = sügér, Perca fíuviatilis L. 



Hermán O. A magyar haiászat. 9 



