OSI ELEMEI. 



! 45 



az élő népies halászatra nézve sokkal kevesebb a gyűjteményekbe és 

 könyvekbe lerakott anyag, mint a mennyi kellene, sőt kevesebb, mint 

 az ősrégészetié ! 



Blanchére nagy műve, 1 - a német — legújabb — kézikönyv, 2 1 az 

 angolok, a svédek irodalma kizárólagosan csak az iparszerű és illető- 

 leg sportszerű halászatot tárgyalja, holott az oly fontos összehasonlító 

 irány azt kívánná, hogy a halászat, nem mint élő ipar vagy élő sport, 

 hanem mint ősi népfoglalkozás tétessék kutatás tárgyává. Az ipar- 

 szerű halászat a szerszám anyaga és berendezése szerint folyton fej- 

 lődve átalakul, sőt nemzetközi jellemet ölt; így a sport is; holott a 

 halászat, mint népfoglalkozás, az ősi formákhoz ragaszkodva, bevilágít 

 a multakba. 



A néprajzi gyűjtemények, a mennyiben itt-ott halászati szerszá- 

 mokat is foglalnak magukban, feltűnően tökéletlen anyagot őriznek, 

 így a magyar halászat összehasonlító elemeire vonatkozólag az első 

 használható anyagot csak az a jelentés nyújtja, a mely a Berlinben 

 tartott nemzetközi halászati kiállításról készült, ?j hol is a Wolga és a 

 Kaspitenger népies halászata van tüzetesebb alakban tárgyalva. 



Ez az anyag, az élő magyar anyaggal egybevetve, bizonyos szer- 

 számok és fogások tekintetében, szembetűnő rokonságról tanúsko- 

 dik; jellemző volta kétségbe sem vonható, mert bizonyos, hogy nyű- 

 göt felé hazánkon túl nem terjed s hogy magyar földön is épen a 

 legmagyarabb vidékek halásznépénél dívik. 



Szóba jött, hogy az élő magyar népies halászszerszámok között, 

 és azok között, a melyek Berlin gyűjteményeiben őriztetnek -^ s 

 ó-vend eredetűeknek vannak elfogadva, rokonság van. Ennek a 

 nézetnek volt valami jogosultsága, mert tény, hogy Magyarország 

 dunántúli részének a múltban voltak vend elemei, sőt vannak ilye- 

 nek ma is ; a tüzetes egybevetés azonban csak egy pontban derített 

 fel némi hasonlatosságot, mely a maga helyén ki lesz mutatva; de 

 döntő súlylyal nem bír, mert csak a szigonynak megerősítési módjára 



i] Nouveau Dict. Gén. des Peches stb. Paris 1868. 



2] Handbuch der Fischzucht und Fischerei, herausg. von M. von dem Borne. Ber- 

 lin, 1880. 



j] «Amtliche Berichte über die internationale Fischerei-Ausstellung zu Berlin. » Ber- 

 lin 1881. 



4] Friedel Ernő, in litteris. 



Hermán O. A magyar halászat. IO 



