I ÍO MAGYAR TÖRTÉNETI HALASZSZERSZAMOK. 



tekkel, utóbb öblözetes tévesztőkkel, u. n. fejekkel ellátni: ez a 

 vejs^e. Ezeket a tévesztőket a helyváltoztatásra alkalmatosakká tenni, 

 a halat verésekkel feléjök terelni : ez a vess\övarsa. 



Az utóbbiakhoz fánál, illetőleg vesszőnél, nádnál, egyéb nem kell. 



Tisztán magyar szempontból úgy alakúi a sorrend, hogy a magyar 

 királyok adományleveleiben, már a legrégibb időben, és ott, a hol a 

 halászat módja az okiratban ki van fejezve, első sorban a rekesztő 

 halászat szerepel u. m. a varsa (1094), a ve]s\e (1200), a c\ége 

 (1248) ; ettől a halászási módok régiségére nézve a bizonyító erőt nem 

 lehet megtagadni. 



Most pedig áttérhetünk a szerszámok összehasonlító tárgyalására; 

 elkezdvén a sorozatot azokkal, a melyek magyar szempontból törté- 

 neti becsú'ek. 



MAGYAR TÖRTÉNETI HALASZSZERSZAMOK. 



A magyar halászat történeti mesterszavairól írva, a magyarázat, 

 illetőleg bizonyítás első sorban az okiratok szövegére támaszkodott s 

 az is főtörekvés volt, hogy az okiratok mesterszavait az élő nyelv- 

 ben fölkeressük s ezen az utón minden kétséget kizárjunk. 



Ezekután ennek a szakasznak csak az a feladata lehet, hogy ma- 

 gukkal a tárgyakkal vagyis szerszámokkal megismerkedjünk. 



Első sorban áll a reszkető halászat, a melyről e szakasz bevezeté- 

 sében megemlékeztünk. 



a) A CZÉGE. 



A régi okiratokban : Chege, Zeege, Zege, Zeyge, Seyge, Zeyge, Zegge, Szegje, Segye 



és Segs-tó ; latinul : captura, 



Az angol, német és franczia halászat ismer egy hálót, mely a ma- 

 gyar piszke-hálóval egyezik s a mondott népeknél oly nevet visel, 

 mely a magyar czégére emlékeztet. A nevek im ezek, németül : Sege, 

 Zege, Ságenetz ; angolul : Seine, francziáúl : Saine, Senne. Kétségte- 

 len dolog, hogy mind e nevek a görög húzóháló nevétől erednek, a 

 « szagéné» -tői * s innen a latin sagena húzóhálótól, mely hálónemet, 

 a vetőháló mellett, az apostolok is használták. 



* aoc-fTivr, — Zugnetz. 



