HORGOK. 



l8 7 



Az előbbi beválik a magyar kovácsok készítette harcsahorog 

 ősének; az utóbbi, egyedül az anyag kivételével, szakasztott mássá a 

 Berettyó mentén dívó szaka nélkül való horognak, mely rendesen 

 a czigány kovácsot vallja mesterének. 



Ám lássuk evvel szemben a magyar népies halászat ma dívó 

 harcsahorgát, Szegedről, mely nem csak a harcsára, hanem a népies 

 horgászatra nézve egyáltalában klasszikus hely, amennyiben ott 

 van a « nagypiczés » és a «kispiczés» ha- 

 zája. Számos halász él ott, a ki őskori 

 alakú lélekvesztőn, őskori böncsővel fel- 

 szerelt fenékhoroggal, hozzá «katkával» 

 száll a szőke Tisza vizére s horgába veti 

 egész bizodalmát. 



A 62. ábra szegedi kovácstól való, 

 egyenes szárú és meredek szakás harcsa- 

 horgot tüntet föl, mely hajlás szerint kissé 

 bizonytalanul Kirby; de oldal felé való 

 pedzőség tekintetében egészen határozott 

 jellemű, a mint ez a mellette levő rajzon lát- 

 szik. Az élő halászat gyakorlatáról szóló sza- 

 kaszban a magyar horgok egész soroza- 

 tával fogunk megismerkedni, mely hite- 

 les bizonyítéka annak, hogy az egyenes 

 szár mellett a meredek szakának csak- 6 >- ihrA - Miskokzi íapkzkás harcsahorog. 

 ugyan jellemző értéke van. 



Hajlítás tekintetében a Miskolczon — Sajó — divó harcsahorog, 

 mely szintén magyar kovács műve, erős eltérést mutat, amennyiben 

 előre pedző s egyenes szár mellett nem mély hajlású ; de a szaka 

 meredeksége megvan ezen is, amint ezt a 63. ábrán világosan 

 kivehetjük. 



E szakaszt nem rekeszthetjük be méltóbban, mint úgy, hogy a ma- 

 gyar horgoknak összefoglaló sorozatát (64. ábra) állítjuk az olvasó elé. 



A 8. ábra a szegedi lapiczkás, egyenesszárú, meredeken szakás 

 harcsahorgot mutatja, a 7. ábra az Olt melléki füles harcsahorgot ; a 

 6. számú horoggal Csikszék orvhalásza pedzi a pisztrángot, az $-ik- 

 kel Felső-Rákos halásza járja az Olt szorosát, a 9. régibb időben 



