kerítő halászat. 



■49 



hasson, vagy a parthoz hozatván, legalább is félkört tegyen ki, a 

 melynek a szilárd part az átmérője. 



Hogy ez létrejöjjön, szükséges, hogy a háló fölén úsztató készü- 

 lék legyen, alján ellenben sülyesztő foglaljon helyet. 



Ám kössük ennek magyarázatát képhez s válaszszuk az öreghálók 

 közül azt, a mely a legmagyarabb, a mennyiben úsztató és sülyesztő 

 készülékét a halászember nem az ipartól, hanem az anyatermészettől 

 kölcsönzi. 



153. ábra. Tihanyi háló felszerelése. 



Ez a Tihanyban dívó « gyékényesnek* egy darabja, a melyen a fel- 

 szereléssel megismerkedhetünk. 



A háló, a vízbe dobva, szükségképen úgy áll meg benne, a mint 

 a darabja (133. ábra) ide van rajzolva. 



A felső inára gyékénynyalábok (Gy) vannak kötve s ezek ezt a 

 részt a víz szinén tartják. Az alsó inára hálókövek (H) — lyukas ter- 

 méskövek, lyukasztott tégladarabok — vannak kötve és így termé- 

 szetes, hogy ezek a hálónak ezt az inát lefelé húzzák ; így a háló fal- 

 szerűen úszik a vízben ; annál tökéletesebben, minél jobban van elte- 

 Iáivá a gyékények és kövek közötti arány. 



