2<0 



HIGVIZEN VALÓ HALÁSZAT. 



Az elején látunk egy dorongot, mely Tihanyban istáp nevet visel 

 (/) ; előtte egy kötél, a melynél fogva az istápot s utána a hálót 

 húzni lehet. Nem is kell hozzá valami tudomány, hogy a vízben való 

 mozgását elképzelhessük. 



Mint részlet, ott van Gr, a gyékénynyalábnak — a melynek 

 bodrogi neve pálha — nagyított képe, és T a lú~sci\ egy feltűnőbb 

 hálókő, a melylyel mára történeti részben foglalkoztunk is; de a 

 gyakorlat során még tüzetesebben is fogunk vele foglalkozni. 



134. ábra. Siófoki haló. 



Lássunk mármost egy haladottabb formát is, például a Siófokon, 

 a bérlőknél dívó hálónak (134. ábra) megfelelő darabját. Hogy, 

 az olvasás szerint, elölről kezdjük, ismerkedjünk meg részeivel, 

 illetőleg mesterszavaival. Itt K a keres?tköte% A az apacs, mely 

 megtelel a tihanyi istápnak, F a felín, mely a víz színén marad ; 1 az 

 ín, vagy alín, mely víz alá kerül ; P a pára, mely a nyárfa kérgéből 

 készül s egy szolgálatot végez a tihanyi gyékénynyel ; O az ólom, az 

 alínra vert ólomkarika, mely a tihanyi hálókőnek felel meg; L a lógó, 

 mely a túzsérral egyforma szolgálatot végez ; mind ezekhez járul még 

 egy új dolog is, S, a pős, egy derék szalmacsutak, mely a kettős 

 alín közé van foglalva, s a melynek az a feladata, hogy iszapos helye- 



