KERITO halászat, oreghalo. 



2 5? 



onnan megtudván azt is, hogy ilyen hálóhoz legalább is négy ember 

 kell.* 



Az apostolok e « szagéné »-je kizárólagosan a partra való halászásra 

 szolgál. 



Igen fontos, hogy ezt a hálót nem lehet akárhol kivetni ; döntő, 

 a víz kellő mélységén kívül, a part alakulata és a folyó fenekének 

 tiszta volta ; és ezért a folyónak csak oly részeit nevezik tanyának, 

 a hol mindez megvan s ezek a pontok viselnek neveket is ; holott a 

 hálóvetésre alkalmatlan részek általánosan csak « ví^derékr> nevet 

 viselnek — külön névvel nem dicsekednek. 



i$6. ábra. Laposfenekű ladik; Komárom. 



Az öreghálónak felszerelése a víz természetéhez képest sokszoro- 

 san módosul. Sebesebb folyásokban mind a két apacshoz súlyozó kő 

 járul, az apacskö ; a laptáros apacstól számítva az első kő pedig ilyen- 

 kor nagyobb, hogy a hálónak ez a vége jobb vezetést kapjon : ez a 

 csattkö (135. ábra, Cs). A rendes ólmozáson kívül ilyenkor fattyú- 

 ólmot is vernek az ínra. 



Ez az öreghálóval való tanyavetés menete. 



De most lássuk a többi szerszámot is, a mely e mívelet végre- 

 hajtásával közvetetlenűl, vagy bárcsak közvetve is együtt jár. 



A legfőbb — természetesen — a vízi járómű. Ez egy jó építésű, 

 fenyőfából való, laposfenekü ladik, a kisebb — úgynevezett pis~kés — 



Lásd «Rév-Komárom» alatt a tanyavetés képét. 



