KERITO halászat, oreghalo. 



263 



teste, vagyis lehesse ilyenkor a két közbeeső padra kerül azért, hogy 

 a kihányás fenakadás nélkül történhessen. 



Ezt a halászhajót a ^csónyakn — sokszorosan laptár, néhol lap- 

 totó — kiséri (149. ábra), mely alak szerint a főhajóhoz hasonlít, de 

 annak alig fele. 



A halászatra való kiszálláskor ez a laptár viszi a húzóköteleket, a 

 bicékét, a laptárost, illetőleg a futosol ; hozzá mindenféle halász- 

 szerszámot. 



A Tisza mentén az öreg- vagy tiszaháló körül ötös vagy hetes 

 bokor dívik. Szeged körül Tápén van 1 nagypic^es, 1 vic^emester, 

 1 futosó, 1 pocakos, 1 hálóvető; Csongrádon: 1 mester, 1 ins-edö, 

 1 paras^edő, 1 léhéss%edó\ 1 laptáros, 1 vie;i. 



A nagypiczés és illetőleg mester a főember, ki a halászhajót kor- 

 mányozza s a tanyavetést igazgatja ; a viczemester az öreglegény, ki a 



149. ábra. Csónyak vagy laptató. 



kezelésre ügyel ; a futosó az, a mi Csongrádon a viczi, Komáromban 

 a viczelaptáros : a pöczkös az a legény, kinek az a feladata, hogy a 

 bekerítésnél a kijáró kötél peczkét beakaszsza ; a hálóvető az, a ki a 

 hálót a vizbe hányja. 



Csongrádon a kötelességek még pontosabban vannak kiosztva. 

 Ott van az ínszedő, a ki a háló súlyozott inát szedi ; ott a paraszedő, a 

 ki a háló fölét rakja; ott van két léhésszedő, kik a tulajdonképeni hálót 

 szedve, öblítgetik, a beleakadt gaztól megtisztítják ; erre két ember 

 kell, mert a háló rendesen nagyon mély. 



Most pedig hallgassuk meg például a szögedi Tisza-halászt, 

 hogyan mondja ő saját szavával a tanyavetést. 



«A nagy- vagy öreghálós főmén a beadásra; az első legénynek 

 azt mondja: támadd! Mikó mögindúl a hajó, már alá van készítve a 

 csónyak — akkor: vesd ki a~ apaesurt l Mikó mindnyája háló elfo- 

 gyott, azt mondja: lmja ! míg a pöczkös megszúrja a pocakot.* 



« Eved-gessünk kifelé ! » 



