KERITO halászat, lajt. 



277 



zik, amennyiben mindkét végén orra van, szűk réssel, hogy a fonal 

 behányható legyen, nyelve pedig nincsen ; ez inkább vetélő mint tű. 



Mint már mondva volt, nagyság tekintetében a hálókötőtűk 

 különbözők. Az úgynevezett islégtü, a melylyel az öregszemű tükör- 

 hálókat* kötik, — a midőn egy szem 20 és több cm., majdnem 

 <;o cm. hosszú; a foltozásra használható tű olyan kicsiny, hogy a 

 halász zsebében kényelmesen elfér. A mi az alakot illeti, a különbsé- 

 geket a 162-ik ábra mutatja, hol 4 egy a hálóállításra használt 

 nagyobb tű kicsinyítve; 3 Olt melléki, 2 Duna melléki finom háló- 

 zatokra való, 1 tihanyi közönséges hálókötőtű. 



E szerszám kezelésében a magyar halásznépség felülmúlhatatlan 

 szaporaságot fejt ki. 



163. ábra. Kereken járó lajt. 



Mindaz, a mi eddig az öreghálóval kapcsolatosan letárgyaltatott, 

 közvetve vagy közvetlenül az egész halászszerszámjárás tartozéka; 

 szolgál az öregháló és más hálózatok körűi is, a mint ez a dolog ter- 

 mészetében rejlik. 



A mi most következik, azaz öregszerszámmal járó s a halaspiaczon 

 kereskedő halásznak úgyszólván gazdasági szerszáma. 



Ismerjük meg legelőbb is a lajt-ot A nyitott, nagy kádakon 

 kívül, a melyek jól tartják a vizet s arra valók, hogy a hal eleven 

 állapotban várhassa vevőjét, vannak olyan lajtok is, a melyek szekérre 

 rakhatók s igen alkalmatosak arra, hogy akár a halász, akár a físér 

 messze vidékről is összegyűjtse a halat; de van kerekenjáró lajt is 



* Lásd : ((Kecsesjchálóii és «Kuszakecze» alatt. 



