282 



HIGVIZEX VALÓ HALÁSZAT. 



más, mint földdel telt kasoknak az elsüllyesztése úgy, hogy minden 

 kas egy derék karónál fogva kiemelhető. 



Természetes dolog, hogy ilyen helyen semminemű hálóval bol- 

 dogulni nem lehet, mert menthetetlenül elakad. 



A hal hamar észreveszi a hely nyugodalmas voltát, ott felgyüle- 

 kezik, tartózkodik, halásznyelven « tanyázik ».. 



így marad ez akadótorésig, t. i. késő őszig, a midőn a kasokat 

 felszedik s azután a helyet meghalászszák ; előbb azonban gondoskod- 

 nak, hogy a tanyázó hal a helyet el ne hagyhassa. 



Erre való az őrháló vagy rácsháló, a Bodrogon pedig a vészlés. 

 Az akadón alul és felül t. i. egy a fenékig érő erős hálóval átkötik a 

 vizet egész szélességében ; ez az őrháló, mert őrzi a halat ; vagy 

 vesszőből kötött sövényt, mely azonban a vizet átboesátja, vonnak a 

 folyón át, a mi azután vés'lés, a régi «vesles», mely nem a vesszőtől, 

 hanem a halas vés;-tö\ ered. 



A KECSEGEHALÓ. 



A kecsegeháló úgy szerkezetére, mint a vele való halászat tekinte- 

 tében igen lényeges különbségeket mutat; de azért mégis határozot- 



1 66. ábra Kecsegeháló. 



tan kerítőháló. Lássuk a szerkezetét ( 1 66. ábra). Rendesen 70 m. 

 hosszú, 2 m. széles, még pedig mind a két végén s közepén is egy- 

 formán ennyi. Föle(P) párás, ina (/) ólmos, apacscsa (A) köves-talpas 



