2 88 



HIGVIZEN VALÓ HALÁSZAI. 



Felszerelés szerint legősibb nyalom — a körös-tarcsain kívül — 

 a bodrogközi és a tihanyi, mely utóbbival azonban majd csak a jeges- 

 halászatnál fogunk megismerkedni. 



A Bodrogköz gyalma 1 170. ábrái pálhás, galacséros. 

 Galacsérköve 1G1 pogácsaalakú — innen helylyel-közzel gyalom- 

 pogácsa is — két kötő lyukkal; pálhája gyékényből való G 1 . 



Az apacstól [£})* számítva, az első kő a csatkő (Cs) ; kátája 

 (K) közszólás szerint «segge»] torokrészén van a torokpálha (T), mely 

 a többinél nagyobb; a káta hónaljrészének neve ^"f/v (S{); fara egye- 

 nesen elvágott, két csücskén egy-egy kátakővel (S), mely Szolnokon 



«s;ebes;kő» nevet visel; — romlott, 

 «szepikő» (?). 



A Velenczei tó gyalma — ott kü- 

 lönben öregháló a neve — kéreg- 

 ből készült kerek párákkal és ólom- 

 mal van felszerelve, kátája hegyes, 

 szárnyai minden harmadban egy ló- 

 góval (134. ábra, L\ vannak meg- 

 jelölve, hogy a kihúzás egyenletes 

 legyen. 



A Balaton bérlőinek gyalma — - 

 szintén öreghálónak mondják — 

 óriási, rendesen 600 m. hosszú, kátája hegyes, kátaköve nincsen, de 

 van pöse, a melylyel már a 1 34. ábrán 5 alatt megismerkedtünk. Tor- 

 kát, vagyis a káta száját az u. n. bikatutaj (171. ábra) tartja nyitva. 

 Lásd 1 jo. ábra T. 



A Balatonon a bérlők által űzött halászat iparszerü. Az óriási 

 hálók már jobbadán külföldiek, a tanyahúzás részben már géppel, az 

 u. n. vasdaruval (Krahn) vagy legalább is a régibb szerkezetű ((csigá- 

 val*) történik. 



A nagy szerszám azonban nem balatonvidéki, hanem tisza- és 

 körösmenti halászság kezében van, mely egyedül az, a ki a súlyos 

 szerszám kezelését tudja és kibírja. 

 Ám lássuk közelebbről. 



171. ábra. Bikatutaj. 



A Bodroir mentén «berenafa». 



