kerítő halászat, gyalom. 293 



másik a megfelelő jegyig haladt. Ezek a felepóták a nagy gyalmokon 

 olyanok, mint a 176. ábrán látható. 



Mikor már a káta közeledik, akkor két legény zörget, azaz: az 

 evedző nyelével a padon dörömböl, hogy a halak megriadjanak s a 

 kátába szoruljanak; a mikor pedig a káta már egészen közel van, 

 akkor roppantul sietnek, mert a hal, megérezvén a végső veszedel- 

 met, mindent megkísért. Kibúvik a keszeg az ín alatt, a garda átveti 

 magát a háló fölén • de mikor egy-egy derék ponty is követi, erről már 

 nem mondják, hogy szökik, búvik, átveti magát, mert ez halásznyel- 

 ven szólva « kilépeti)) \ — így illik ez a főbb hal méltóságához. 



Mikor a húzásnak vége van, a kifogott hal a laptár ládájába ván- 

 dorol ; a laptár két legénye átfeji a húzóköfeleket, a dereglyén pe- 

 dig ismét rendbe fagyják a gyalmot, mi még a 

 következő tanya felé való evedzés közben is 

 foly. 



így húzzák a tanyát estétől hajnalig; egy- 

 egy tanyavetés a Balaton tükrén egy öregórát 

 fogyaszt el. 



Vannak, természetesen, olyan tanyák is, a I?6 ' íbra ' Fe!e P óta - 



hol a húzás partra történik, a mi a gyalom szerkezeténél fogva kissé 

 eltér az öregháló húzásától. 



Ilyen helyen a laptár legénysége partra száll, ott tartja az egyik 

 kötelet, a melyet egészen kiereszt a dereglye után ; a dereglye, mikor 

 már a laptáros kötél feszül, kihányja a gyalmot s kerít; a mikor már 

 kerített, szintén kiereszti a másik kötelet s partra evedz; ekkor a 

 gyalom lapos ívben áll a part irányában ; mikor már mind kiszállot- 

 tak, akkor minden kötélhez öt-öt ember áll s a húzást úgy végzik, 

 hogy a kötelek keresztbe esnek, tehát a gyalom, közeledve, körfor- 

 mára húzódik össze. 



Mikor így a két apacs partot ér, akkor úgy szedik ki, mint az 

 öreghálónál láttuk, avval a különbséggel, hogy a két szárnynak egy- 

 formán kell kijönnie; az okát már tudjuk. 



Ez a húzás c\ibék-ke\ történik, a melylyel mindjárt meg fogunk 

 ismerkedni. 



A balatoni bérlők czibékje (177. ábra) Tisza menti szerszám s 

 lényegesen különbözik az igazi balatonitól, a melyről a tihanyi halász- 



