302 



HIGYIZF.N VALÓ HALÁSZAT. 



Ez az öv Í188. ábrái bőrből való, széles: van két mentője [m, m , 

 mely hálóhúzáskor a halász czombjára lapul s arra való, hogy a vizes 

 kötél ezen járjon, a ruházat tehát meg legyen kiméivé. Az övkötés 

 úgy történik, hogy a halász a lyukas szíjat '/) befűzi a másik végén 

 álló lyukba (b) s ekkor a peczekkel (p) megpeczkeli. A mikor partra 

 halásznak, akkor a mentőkre nincsen szükség, fordítanak az övön, 

 hogy a mentők farnak álljanak s ekkor a csügges;/ók (cs) állanak elől. 

 a melyek erős istrángból valók s végükön bogosak; a boggal azután 

 úgy fogják meg a kötelet, mint ezt már a czibéknél megismertük. Az 

 öv tehát farhám — helyesebben derék hám szolgálatot is teszen. 



m 



i8íi. ábra. Halászöv. 



iSg. ábra. Halászszatyor. 



A Fertő halászsága vagy partra, vagy karóin halászik. A partra 

 való halászat olyan ott, mint mindenütt, a karó ellenben a macskát 

 pótolja, akkor, a mikor síkvizen húzzák ki a hálót. Ez a «karó» 

 egy derék, kihegyezett gerendadarab, a melyet az iszapba mélyen 

 bevernek. 



A kerítőhalászattól, mint a magyar népies halászat legrangosabb- 

 jától nem búcsúzhatunk el szebb szerszámmal, mint a minő a Bodrog- 

 köz gyalmászainál — de egyéb halászó népségénél is — dívó halás;- 

 s^atyor, mely szép formájú, szép fonatú s átvetőjével együtt tiszta, 

 válogatott gyékényből van fonva. (189. ábra.) 



Halászatra indulva, ebben viszi ki a halászember szegényes elesé- 

 gét; hazatérve, ebben hozza a halat. 



