3°4 



HIGVIZEN VALÓ HALÁSZAT. 



oldalon álló révész kunyhójának egyik kiálló szarufáján ugyanez a 

 háló szúrta a szememet s kérdésemre azt felelte a magyar révész, 

 hogy ez a «billegháló». Evvel azután meg van fejtve úgy a komáromi, 

 mint a Tisza és Körös menti név s kiviláglik az is, hogy ennél a 

 hálónál sem tagadja meg magát a magyar halászember eszejárása: 

 nevét az alkalmazás módja révén eszelte ki, mert a hálót valóban 

 billegtek. 



Az egész háló 3 — 4 méter hosszú; orra egészen hegyes, farán 

 ió — 2 méter széles. Van három kávája ÍK, X), mely a tőkébe (T) 

 « szarkaláb formára » van beleillesztve, úgy, hogy a háló hegyesen 

 kanál-alakú. 



A tőke neve viliik- vagy billegtőke ; a fogóvégén derékszögű 

 mankóval van ellátva. 



190. ábra. Viliing- vagy billegháló. 



A midőn a halász a billeghálóval a vízre kiszáll, a tőke (T) tájára 

 egy lazán álló kötélhurkot vet s ezt a ladik csökjébe, vagy c-ibakjába 

 vagy csős-s-ögebe — egy kurta, erős faszegbe, mely belül, a ladik 

 pereméhez közel van beverve — beakasztja s igy a hálót könnyen alá- 

 merítheti ■ — felemelheti, szóval billentetheti. 



Könnyen átláthatjuk, hogy ez a háló igen kitűnő azokra a halakra, 

 a melyek a víz felső rétegeiben szeretnek tartózkodni, valamint azokra 

 is. melyek koronként a víz színét megközelítgetik. hogy ott "pipál- 

 janak'), az az élővizet kapjanak. 



A Duna mentén a billeghálónak egy változata dívik, melynek hálós- 

 vége megfelel az imént leírt törzsökös alakénak, csakhogy kevésbbé 

 hosszú, kevésbbé széles; de valamivel mélyebb; fogóvége azonban 

 rudas s a rúd hossza 3 m. körűi jár ( 191. ábra). 



Ez az aprószemű, rendszerint igen gondosan készített szerszám a 



