306 



HIGVIZEX VALÓ HALÁSZA f. 



két rúd, alsó végén lazán össze van kötve. Természetes, hogy a háló 

 a peczek segítségével könnyen és tetszés szerint többé-kevésbbé 

 kinyitható, két rúdja ekként ollószerú'en jár. Mihelyt a halász a pecz- 

 ket kioldja, a háló összegöngyölhető. 



Ez a háló is a kishalászat szertárába tartozik s jobbadán pelléző 

 szerszám, melylyel a halász a csöndes folyású vizekben ladikról a 

 színhez közeljáró apró halakat merítgeti. 



És most az a háló következik, mely a partról való halászatnak 



nemcsak magyar földön, ha- 

 nem általánosan is legjobban 

 elterjedett szerszáma ; melyet 

 patakok, folyók mentén min- 

 denütt megtalálhatunk s a melv- 

 nek épen az általános elter- 

 jedés igen sok nevet — talán 

 valamennyi háló között a leg- 

 többéit szerzett, mint: ághe^-- 

 háió, pók, tes;ives;i, emelő. 

 renpö, dobbanió, csu/ii — ■ a régi 

 «Suhé» — , a XIII. században 

 « vaaU , németek révén komher- 

 háló, monostorok egykori ha- 

 lasvizei körül a nép száján is 

 umbella. 



A hálónak, melvnek lesr- 



192. ábra. (Jllonalo. J O 



jobb neve « ághegyháló », rövid 

 jellemzése ím ez: két félabroncs keresztbe van kötve s az így kelet- 

 kező négy ághoz egy négyszögletes háló négy sarkával van ráhurkolva, 

 az egész pedig — a vízhez és illetőleg a parthoz képest, t. i. a hol 

 használni akarjuk — egy rövidebb vagy hosszabb rúdnak vastagabb, 

 vagy vékonyabb végéhez van erősítve; e rúd hossza 2 métertől 6 mé- 

 terig váltakozik. — Szendrőn ^népykávás merítő » a neve 



Ám vegyük legelőször is a Bódva menti, Szendrő körül dívó 

 alakot (193. ábra). Itt K a káva, S; a szolga, melynek az a feladata, 

 hogy a háló rúdját megtámaszsza s így e rúd, mint emeltyű működjék. 



A szolgának van ágasa, a melybe a háló rúdja beléfekszik ; van 



