308 HÍGVIZEN VALÓ HALÁSZAT. 



A hálónak lényeg szerint ugyanazon berendezése mellett, az emel- 

 getés tekintetében azonban más az, mely a Sió mentén, pld. Simon- 

 tornya táján dívik s ott « emelőháló » nevet visel. 



E háló ( 194. ábra) részei a következők: t 7 az abrincs, b a rúd bó- 

 konya, helyesebben mankója, K a kötél. 



Evvel a hálóval a halász oda mén a Sió partjára s beteszi a vízbe, 

 úgy, hogy a mankó a földön fekszik. A halász a mankót a lábával 

 leszorítja, kezeivel a kötelet megfeszíti -- abban az irányban, a mint 

 rajzolva van — s igy emelgeti ki, illetőleg eresztgeti a vízbe a hálóját.* 



A Duna mentén még egy más változattal is találkozunk, mely ren- 

 desen halászó hajósok kezén van. 



195. ábra. Ághegyháló. 



Ez az ághegyháló (195. ábra) azáltal különbözik a többitől, hogy 

 előrészén — a rúdtól véve — egy hálóból kötött káta — közönségesen 

 zsák l~s) — van, melyet — víz ellenében a folyóba eresztve — a víz 

 sodra felduzzaszt. Ez a háló sokszor 5 — 6 méternyi rúdra van kötve, 

 hogy mély vízbe is leszorítható legyen, mit a halász úgy ér el, hogy víz 

 mentén haladva, a hálót mind mélyebbre tolja, addig, a míg a víz 

 fenekét éri. Minthogy ilyenformán a kiemelés nem lehet elég gyors, 

 a hal megérzi a veszedelmet s az, a mely vízmentén iparkodik szökni, 

 a kátába kerül, hol biztosan fogva van. 



Ez három főváltozata az ághegyhálónak, melylyel természetesen a 

 leírás nincsen kimerítve ; de a többiről elég a megemlékezés is. 



Ilyen a székely « emelgetöháló » , melynek kávái nincsenek keresztbe 

 kötve, hanem egy keresztfához vannak erősítve, mely az emelőrúd 



O-Budán mankó helyett vasvilla van, mely a partba jár s a hálót megtartja. 



