^20 



HIGVIZEX VALÓ HALÁSZAT. 



hogy a fejével még a derekabb hal is keresztül bújhat ugyan rajta, 

 de már hónaljszárnyaival megakad. 



Könnyen érthető, hogy a megnyaklott hal vergődik, mindinkább, 

 magára szedi a hálót, belebonyolódik s végre rajtaveszt. 



Ujabb időben mind nagyobb és nagyobb elterjedése van egy 

 egészben hasonló halászati módnak, melyhez a hálók a külföldről ke- 

 rülnek. A tihanyiak e hálókat, az anyag után indulva «pamukhálónak» , 

 a velők élő halászt «pamukosng,k» nevezik. 



206. ábra. Eres2tőháló. 



Közkeletű neve «eres;tőháló»; eredete szerint alkalmasint német v 

 mert megfelel az Itzehoe körül d ívónak.* 



Keszthely körül az életrevalóbb halászság bolti pamutból már 

 maga köti eresztőhálóit. 



Az eresztőháló napközben a terítőkarókon szárad ; estvefelé fel- 

 szerelik, hogy északára beereszthessék. 



Am lássuk szerkezetét, még pedig a 206. ábrán. 



Itt T a terítőkaró, mégpedig a szélső; körülbelől 10 — 10 nru 

 távolságban és vele egyenes sorban áll a többi karó. 



* Handhuch der Fischzucht und Fischerei etc. 1886. p. 017. 



