342 



HIGVIZLN VALÓ HALÁSZAT. 



Az egyes 'szigonyoknál ezt külön jelöljük meg. 

 Agak szerint van a magyarság kezén az egyágú szigonytól — dárda- 

 szigony — kezdve a nyolczágúig, tehát 1,2. 3,4, 5, 6, 7, í! ágú szigony. 

 Az ágak elrendezésére, állására és egymásközótti arányára nézve 

 vagy s^úró a szigony, mikor az ágak egyformán hosszúk s a nyél ten- 

 gelyével párosvonalban meredeznek ; vagy ke- 

 rítő a szigony, mikor meredezés mellett, középső 

 ága vagy ágai a szélsőknél rövidebbek, tehát a 

 hal testét szúráskor körülfogják ; vagy oldalt 

 vágó szigony, a mikor ágai a nyel tengelyétől 

 elhajolnak; vagy nyakló a szigony, a mikor nem 

 szúrásra, hanem a halnak az ágak közé való be- 

 szorítására van szerkesztve ; vagy végre tü\6 

 a szigony, a mikor ágai nem egy síkba esnek, 

 hanem kettesével s keresztbe szembeállanak. 



És most áttérhetünk a szigonyoknak egyen- 

 ként való ismertetésére, megkezdvén a sort a 

 dárdaszigonyokkal. 



Legelői jár a Kun-Szent-Márton táján dívó 

 bronszkori megerősítésű dárdaszigony, a melyet 

 az ősi elemekben már be is mutattunk. 



Ennek vasa közel méternyi, nyele 3 — 4 

 méter hosszú. Ezt a szigonyt vaktában, és sok- 

 szorosan inkább a halnak a gyökeres helyekből 

 való kizavarására használják, mi közben meg- 

 történik, hogy a dárdaszigony csupa véletlen- 

 ségből egy-egy derék harcsát, csukát vagy 

 pontyot fel is nyársal. 



Ennek legközelebbi rokona a. s;ekelv darda- 

 s^igony (226. ábra a), melynek nyele csak 2 méternyi. Ez a dárda- 

 szigony pisztrángra és pérhalra való ; hegye és szakája gondosan ki 

 van élezve, hogy a síkos, óvatos és fürge halat biztosan átjárja. 



Késő őszszel, a mikor a pisztráng, és kora tavaszszal, a midőn a 

 pérhal ívik, elindul a székely szigonyos másodmagával a sötét éjsza- 

 kába; az egyik viszi a szigonyt, a másik a világlót a hátán és nyalábra 

 kötve, vagy a tidót tarisznyában. 



226. ábra a székely-, h Bod 

 menti dárdaszigony. 



