SZIGONYOS HALÁSZAT. 



345 



Sőt a német és tót név ma is előfordul, még pedig az apáról fiúra szálló 

 halászságnál, ezért háromágú ott a szigony. De az is igaz, hogy 1820-ig 

 menve vissza, a szolnoki németnevű halászság már magyar nyelven 

 vezette jegyzőkönyveit, számadásait. 



Ez a szolnoki háromágú szigonynak a megfejtése s az igazi magyar 

 szigony kétágú voltának bizonyítása. 



A 228. ábrán (1) Körös-Tarcsáról való új 

 szigony, kétágú törzsökös magyar forma, ren- 

 desen igen hosszú nyelén ; sokszorosan télen 

 lékeken át vaktában való szúrásra használják ; 

 főképen a Körös örvényes helyein, a hol a ha- 

 lak seregekbe verődve szoktak megfeküdni. 



Ugyanezen ábra 2. száma Szolnokról való 

 háromágú szúró szigonyt ábrázol ; hatalmas vas, a 

 lapban ellentétes állású, éles szakákkal. A 3. szin- 

 tén Szolnokról való háromágú kerítő szigony; 

 azért kerítő, mert középső ága a két szélsőnél 

 rövidebb. 



A 4. számú Tihanyból való ötös, mely azon- 

 ban eredetileg hetes szúró szigony volt. Mint 

 látjuk, ez a szigony merőben elüt a Keszthelyen 

 dívótól, mert nyaka [ny] hosszú és köpübe vég- 

 ződik, holott a keszthelyiek megerősítési módja 

 makkos. Ezzel a hatalmas vassal, mely TX — 3 mé- 

 teres nyélre van ráverve, az ívó csukát, pontyot 

 és harcsát szigonyozzák a szélvizekben, tehát 

 szemre. 1 



Ar \ 1 \ 1 1 r r r ■ 229. ábra. Hármas szúrószigony. 



229. abran lerajzolt hármas szuro szi- 

 gony Kraszna menti ; Kis-Majtényból való, a hol a Kraszna az 

 Ecsedi lápba enyészik el. 



Mesterszava a következő: K, köpüje ; A, ága; V, visszája; 

 van nyele, rendesen 3 méteres ; köpüjén szegező lika. 



Erős vas, a melylyel a Kraszna-halász leginkább a part alatt, 

 tehát padmalyos helyeken, vaktában szurkál. 



Kis-Majtény igazi halászfészek, sok eredeti szerszámmal, a melyre 

 még rátalálunk ; a bárkarakodó helyen, egy hatalmas füzesben, mindig 



