SZIGONYOS HALÁSZAT. 



V) 



szerűen kávás s így a hal hátát körül is fogja. Ezt a szigonyt szemre 

 használják. 



A 4. számú Csik-Madarasról való s igen szép hetes-s^úrós^igony ; 

 2' 5 méteres mogyorófa-nyélre van alkalmazva s leginkább a malom- 

 zúgókban, nagy göbékben szemre használják ; ez téli szigonyozás 

 szerszámja is, a mint azt később látni fogjuk.* 



Az 5. számú szúrószigony Egyházas-Oláhfaluról való; közszé- 

 kely eszejárása szerint készült. Hat ága két oldalt is szakás ; de 

 a szerszám igen tökéletlen ; se nem szúró, se nem nyakló, inkább 

 csak roncsoló. 



Az utolsó (6. számú) ismét inkább 

 nyakló-, mint szúrószigony, Felső-Rákos- 

 ról való s egyedüli nevezetessége az, hogy 

 se köpüje, se makkja, hanem szögszerüen 

 van megerősítve ; vagyis az 1*5 méteres 

 nyélbe beverve, melyet a hasadás ellen 

 egy karika biztosít. 



Az eddig tárgyalt szigonyok, ameny- 

 nyiben egynél több ágúak, az ágak fek- 

 vése, illetőleg rendezése szerint egy 

 lapot alkotnak, vagyis az ágak összesége 

 egy élben áll. 



234. ábra. Háromágú 23 5. ábra. Pinnyédi 



A tií^ös^igony, ezektől eltérve, külön tűző szigony. ' tűző szigony. 

 és önálló rendszert alkot. Ennél a szi- 

 gonynál az ágak olyformán állanak egymással szemben, mint a mikor 

 a kéz hüvelykujjat a mutató-, középső- és növendék (gyűrűs) újjal 

 állítjuk egymás ellenébe. 



A két rendszer néprajzi értékére való tekintetből megjegyezhető, 

 hogy a belső-ázsiai szigonyok is — ágak szerint — vagy élben állók 

 vagy tü\ök: 



A háromágú tűzőszigonynak vasból való, igen szép darabját 

 (234. ábra) a magyar Nemzeti Múzeum őrzi. Ez Sziamból való s igen 

 tökéletes, finoman kidolgozott kovácsmunka. Ennek négyágú rokona 

 az eddigi kutatások szerint csupán Győrmegyében, Pinnyéden — 



Lásd «Jee;eshalászat» alatt. 



