454 



MAGYAR HALASZELET. 



májusban, a tok, viza és köcsöge augusztusban, a gadócza márczius- 

 ban és áprilisban ívik. 



HALFOGÁS, HALJÁRÁS, REGULA. 



Télen holdvilágos, csillagos, csikorgó hideg estén legtöbb meny- 

 halat lehet hálóval, horoggal fogni. 



Jászot nyáron napkeltekor és délelőtt i i óra tájban. 



Harcsát pedig hajnalban és alkonyat táján lehet leginkább fogni. 



Márcziusban indul el a márna, ponty és a többi hal, kivéve a 

 menyhalat, mely csak az őszi hideg beköszönésével jár. 



Áradáskor legelőbb indul a baszárkeszeg, azután a gárda, a 

 köcsöge. Apadáskor a jász, a ponty és a karikakeszeg. 



Tavaszkor áradással, nyáron apadással lehet legtöbb halat 

 fogni. 



A buttyogatás májustól augusztusig, meleg éjszakákon járja, mert 

 ekkor kapdos leginkább a harcsa. 



Az a halász, a ki hét közben ott hagyja a hálót, elveszti egész heti- 

 bérét, bármennyi tanyavetésnél lett légyen különben jelen. Csak pén- 

 teken szabad ott hagyni a gazdát. 



Ha a hálóállításnál valamely halász fattyasparát köt, vagy az 

 ólmozásnál viczeütést tesz, minden hibáért egy itcze bort fizet. 



A hálóállítás, azaz a daraboknak összekötése közös munka s 

 ilyenkor a halebéd is járja. A halászlé behozatalánál a szakács mon- 

 dókája ím ez: 



Ez a kis halacska, 

 Vizben szokott úszni ; 

 Fog is erre osztán 

 Az borocska csúszni. 



MESTERSZAVAK. 



Van egy állítás, mely bizonyos halászónépek szószegénységére 

 vonatkozik s ez az, hogy az Északi-tenger szigethalásza mintegy három- 

 száz szóval éri be. Érzelmeiből, a természet tüneteiből, családi életé- 

 ből, tűzhelyéből, foglalkozásából nem szókincs, hanem valóságos szó- 

 nyomorúság telik, oly sivár, mint a part fövenye s az Északi-tenger 

 egyhangú, ólmos köde. Csak meggondolni is nyomasztó érzet! 



A komáromi halász csak halat is negyven nyolczat szólít külön- 



