RÉV-KOMÁROM. 465 



A föltétlen türelmesség tanúbizonysága az, hogy a reformátusok 

 esküjéből a Szűz Máriát s a minden szenteket kihagyták. 



Egyébként úgy látszik, hogy a német elem túlnyomó részben 

 «bárkás halász », t. i. olyan volt, a ki a halat nem fogta, hanem csak 

 kereskedett vele, a mit onnan lehet következtetni, hogy ezeknek 

 országszerte — igy Komáromban is — «fisér» a czimök ; sőt a 

 »Phisérkedés», amennyiben a piacz érdekeit csorbította, a rovott 

 üzérkedések közé tartozott. 



így a magisztrátus levéltárából kivehető, hogy például 1699-ben 

 nagy panasz volt, hogy a nagy böjtben a hal a piaczról elmaradozott. 

 A magisztrátus ekkor elrendelte, hogy erről a czéhmester tenni tar- 

 tozik s a piaczra hozott hal 2 pénzzel drágább legyen mint egyebütt. 

 Ha azonban a hal még ekkor is elmarad, a főczéhmester harmad- 

 magával megragadhatja a czéhmestert s egy péntekről a másikra a 

 tömlöcz fenekére vetheti, addig, mig a piaczon nem lesz elegendő hal. 



Ez alatt a hal alatt az úgynevezett « köteles hal» van értve, t. i. a 

 viza, a tok. a ponty, a csuka és a csík. A halnak a piaczon kívül való 

 árulása 12 forintnyi birság alá esett. Mindezekre pedig « obligáltatik 

 úgy az Eoregh, mint a kis halász ». 



Ugyanez a rendelet 1 706-ban megujíttatott, sőt élesbíttetett. 



A piaczi árak Komáromban mindenkor szabályoztattak s ez tör- 

 tént a halra vonatkozólag is. Álljon itt néhány mutatvány a « köteles 

 halra ». 



1 760, a csuka fontja 1 2 kr. 

 a ponty fontja 10 kr. 



1761, a viza mázsája 30 forint, 

 a csuka fontja 10 kr. 



a ponty » 8 kr. 



a csík itczéje 20 kr. 



1762, a viza mázsája 28 forint, 

 a tok » 25 forint. 

 a csuka fontja 20 kr. 



a ponty » 1 <, kr. 



A csík deczembertől áprilisig foglalt helyet a « köteles hal» rova- 

 taiban. 



Hermán O. A magyar halászat. JO 



