a csikasz. 479 



másikat «albinismusnak» nevezi s az utóbbiról tudvalevő, hogy az 

 embernél is előfordul, a midőn a test szokatlan fehérségével a vörö- 

 ses szem és lenfehérségű haj jár együtt. 



A « csíkország » a maga egészében sajátságos valami. Az Ecsedi 

 láp óriási spongya, mely elnyeli a Kraszna folyót, hogy alább, 

 úgyszólván megszűrve, kibocsássa; a széleken ártatlan kaszáló, mely- 

 nek nyirkosságáról csak a sás sokasága tanúskodik; a közepe felé, 

 első tekintetre nádtenger, melyből itt-ott nyárfa is ágaskodik. 



Tyúkod a Szatmár vármegye megyei életében történeti nevezetes- 

 ségre vergődött, voks számba járó ólmosbotok hajdani termőhelye, 

 Csenger és különösen Börvely falu, mely a legtökéletesebb lápifalu, 

 mert csak egy a bejárója, kijárója egy sincs — és még számos más, 

 helység a csíkászok székhelye. 



A vidék a közönséges sík benyomását teszi s mégis van benne 

 valami sajátos ; annak, a ki festői értelemben a « levegőt » ismeri s ter- 

 mészetesen a színek hatását is, legott fel is ötlik az a « levegő », mert 

 ez a láp nedves lehelletétől párákkal van tele, a melyek máskép törik 

 a felkelő és leáldozó nap sugarát, mint töri a szikes Kunság rónasá- 

 gának száraz levegője. A növényzet felszíne mindig friss, bizonyos 

 fokig nyirkos, ezért mindig teliszinű. 



Börvely csinos magyar falu ; népe székely eredetűnek vallja magát ; 

 s ha az életrevalóság és egy kis élelmesség embertani alapnak elég, 

 akkor a származtatás helyes is lehetne. 



A kutatót legott figyelmeztetik a « Rákóczy földvárára*), mely a 

 lápnak egyik « hegyén », azaz szilárd szigetén van felhányva; a kutató 

 egyáltalában untalan találkozik a Rákóczy-korra való vonatkozások- 

 kal. Nem is csoda; — közel van a M aj tény i sík, rajta az ú. n. ((átko- 

 zott hely», hová e vidék embere lábát nem teszi be, sőt a melytől 

 még a jószágát is óvja, mert azt tartja, hogy menten kiadja a párá- 

 ját, mihelyt az « átkozott hely» füvéből eszik.* 



Ezt a «földvárat» érdemes megnézni ; de a ki akarja, az szóljon be 

 a csikászember házába kalauzért. Az udvaron legott meglátszik a lakó 

 mestersége: alkalmas helyen gondosan föl futtatva a kurtanyakú 

 «lopótök», az eresz alatt a múlt évi kivájva és derék fűzfavessző kasor- 



* Ezen a helyen köttetett meg a hires « Szatmári békén s tény, hogy a nép mint ezer 

 veszedelem helyét kerüli. 



