7 271 



lede til en rigligere Tydning af forskjellige af deres Kraniers Ben, soni ikke danues i 

 Primordialbriisken. Men denne Dannelsesniaadc finder ikke Sted ved de til Trunciis og 

 Exirenüleler herende Ben; de ere udelukkende forbenede og dannede i l'rimordialbrusken. 

 Heller ikke liar det slore Antal af Forbeningspunkler, der kan optraede i de i Kraniets 

 l'rimordialbnisk dannede Ben , noget Tilsvarende i Brüsken lil Triincus og Exlremiteter. 

 I de lange Ben er der i Regelen kiin eet Forbeningspunkl med nogen Modifikation for For- 

 beningen af Apophyserne, som vi senere komme til. I de körte Ben er der ligeledes i 

 Almindelighed kun eet Forbeningspunkt, dannet i Bruskens Indre; kun naar disse l?en ere 

 stRrre eller liave saeregne üdvaxter, kan der optritde flere Forbeningspunkter, livis Antal 

 dog langtfra bliver saa stört som i Kraniets l'rimordialbriisk. 



Af permanente Brüsk i Truncus og Extremiteter kunne naevnes Cartilagines inter- 

 costales, Processus xiphoideus, Cartilagines intervertebrales, Bruskmassen i Forbindelsen mellem 

 Os sacrum og Os ilei, Symphysis ossiiim pubis, alle Articulaliones capsulares og de i dem 

 indeholdte Cartilagines interarticulares. En slor Del af Bruskskelettet omdannes til fibrös 

 Masse eller forbenes ferst efter Fodselen, f. Ex. Carpus, Patella, Hyoidsystemet, hvilket det 

 ligger udenfor vor Opgave at skildre. 



Forinden vi gaae over lil Beskrivelsen af l'rimordialbrusken i Trnnciis og Extremi- 

 teter, skulle vi forudskikke nogle lagttagelser af meget sraaa Fostre for at vise Bruskens 

 Forhold i den tidligste Tid. 



8""" langt menneskeligt Fester. 



Fostret var ovalt, nedad noget spidsere, ligesom de feigende Fostre med slaerk 

 Nakkebeining; Funiculus var 4""° lang, syntes at udgaae fra Fostrels nederste Ende og 

 var ligesom hos de feigende Fostre lyndere ud mod Insertionen i Hinderne. 0inene sad 

 paa Siden af Hovedet, saa at de ikke vare synlige, naar man betragtede Fostret forfra. De 

 dannede lo merkegraa Hinge, 0'°"'5 i Gjennemsnit, med en hvid Plet i iMidten; Ringens 

 Begraudsning indad syntes ved staerkere Forslerrelse noget uregelniassig, iiden at man 

 dog künde erkjende nogen Irisspalle. Lidt nedenfor 0inene var der midtveis en meget 

 svag buet Füre med Konvexiteten vendt nedad, begraendsende en Pandelap. Til denne Bue 

 stedte en anden lidt staerkere og laengere Füre med Konvexiteten vendt opad. Sammen- 

 slodet af disse svage Eurer betegnede det Sted, livor Munden skulde danne sig i Legemels 

 Midtlinie; om den yderste Del af den nederste Füre bar vaeret en Gjellespalte, er tvivisomt, 

 men der fandtes ingen anden Anlydning til Gjellespalter. Der var intetsomhelst Spor af 

 Exlremiteter. 



9""" langt menneskeligt Fester. 



Funiculus var r,""" lang, lyndere udad. Oinene vare lydeligt dannede. Gjellespal- 

 tiTiie havc muligen va'ret lilstede, men varo ligesom Munden vanskolige at iagttage paa 



