276 12 



Punkler, men paa Grund af den indlorrede Tilstand kiuide man ikke afgjore, lil livilken 

 Del af Hvirvelseilen Forbeningen liDrte. Hos et lidl mindre Foster paa 50°"" fandtes den 

 lidligste iidstrakte Forbening i Corpora vertebranim , Ira de uederste Vertebrae dorsi 

 opud lil femte Vertebra colli. Forbeningen syntes at tage sin Begyndelse fra de midterste 

 Vertebrse dorsi, fordi den derfra aflog i Sterrelse saavel opad som nedad. Forbeningerne 

 ere vanskelige at iagttage, og Snitlet gjennem llvirvelsoilen maa fares neiagtigt gjennem 

 Midllinien, fordi de ellers let skjule sig i lirusken paa Grund af deres ringe Sterrelse; i 

 Corpora af Vertebrse colli 1,2,3,4 var der ingen Forbeuing. En anden Forbening fandtes 

 hos samme Foster i den forreste Del af Arcus verlebrarum og viste sig ogsaa i fjerde Ver- 

 tebra colli, vaerende störst i syvende Vertebra colli og aftagende derfra i Sterrelse saavel 

 opad som nedad; Praeparatels Tilstand liindrede dog en noiere Undersegelse. Epislropheus 

 og Processus odonioideus dannede tilsammen et kegleformigt stumpf Legeme som anfort 

 uden nogensonilielst Forbening, reprEEsenterende Corpus epistrophei et atlantis'). 



Af to Fosire paa 60 og 66""" künde jeg kun undersoge Vertebrae colli. Blandt disse 

 fandtes der Forbening i Corpus af tredie Vertebra og derfra nedad til syvende, lillagende i 

 Slorrelse nedad; derimod var der ondnu ikke nogen Forbening i Epistropheus eller i Processus 

 odontoideus. Forbeningen laae midtveis i det bruskede Corpus, maaskee ubetydeligt niermere 

 dets Bagsidi'. I tredie Vertebra var Forbeningen kuglerund og liavde et Gjennemsnit af 0""°5. 

 I de folgende Vertebrae tiltog den i Sterrelse og blev bredere forfra bagtil og lidt tilspidsot 

 fortil; Slorrelsen af den fladere Forbening i femte Vertebra var 0""°75. Dernaesl fand- 

 tes der i de samme Vertebrae fra tredie Vertebra og nedad en Forbening i den forreste 

 Del af Arcus, en paa bver Side og omirent af samme Storrelse i alle VertebraB, nemlig en 

 lodret laengste Diameler af I^^TS og en Tverdlameter af 0"""75; Forbeningen i Arcus var 

 derfor sterre end den i Corpus. Samtlige disse sniaa Forbeninger vare kjendelige ved deres 

 fra Bruskens forskjellige merkere üdseende og Uigjenncmsigtighed midt i den klare Brüsk, 

 og for Folelsen, naar man berorte dem med en Naal. Da Forbeningen i Arcus er uoget 

 sterre end Forbeningen i Corpus, dannes rimeligvis farstnaevnte tidligere. Der er ogsaa 

 en noget anden Haskkefolge med Flensyn til Sterrelsen ; thi F'orbeningen i Arcus (Foster 

 paa 80""") var starst i de everste Vertebrae colli og aftog ikke synderligt i Sterrelse 

 nedad indtil syvende; derimod aftog Storrelsen staerkt i Vertebrae dorsi ovenfra ned- 

 efter, saa at Forbeningen i de nederste af disse Vertebrae for det blotte 0ie kun 

 viste sig som runde Punkter; ogsaa i Vertebrae lumborum fremtraadte de kun som 



') A. Rambaud et Cli. Renault, oiigine des os, Pag. 76, angive et slerre Antal ForbeEiings- 

 punkter i VeitebriE hos Fostre fra Midteii ellcr Siutiiingen af tredie Maaned, nenilig i) Point median 

 og 2) Point aecessoire du median i Corpus verlebriB, 3) paa liver Side et Point lateral anterieur og 

 4) posterieur, som forenes for at danne Arcus vertebra, 5) et Point lateral inteimediaire paa hver 

 Side til DaDuelsen af Processus transversus. 



