28Ö 24 



nederste Ende var en saadan HuUied ikke ret tydelig. I Begyndelsen, f. Ex. hos Fostre paa 

 60""", var Forbeningens averste og nederste Rand temmelig lige afskaaren, hos sterre Fostre 

 derimod, f. Ex. paa 400""", vare Randene takkede. Efterhaanden (Fosler paa ISO""") blev 

 Forbeningens nederste Ende Hadere, medens den everste holdt sig rund og fik et Foramen 

 nutritium noget ovenfor Benets Midte. Hos et Foster paa 22'i"""' var Fordybningen, iivori 

 Spidsen af Olecranon skal passe, forbenet. Bos Fostre paa 350 og 400'""' var Brüsken lil Con- 

 dyliis exlernus sterre end den til Condylus internus, og Forbeningen rakte noget laengere ned 

 paa Condylus externus, paa den overste Ende noget heiere i Veiret midtveis saavel paa den 

 forreste som paa den bageste Flade. Adskillelsen mellem Brüsk og Forbening var altid 

 skarp, og Brüsken let kjendehg ved sin Gjennemsiglighed, naar man holdt den op for Lyset. 

 Efter Fedselen skyder Forbeningen ind i Apophyserne, og her som ved andre lange Ben 

 forbenes den Del af Brüsken, der beflnder sig i Bencylindrens Indre, forend den peri- 

 pheriske Del af Brüsken og har et porost üdseende, muligen dog kun saalange Brüsken 

 beflnder sig i Forkalkningsstadiet. Der dannes derved secundajre Forbeningspunkter i 

 Apophysernes Indre. Del har overhovedet altid Udseendet, som om Forbeningen voxede frem 

 fra den engang dannede Forbeningshulhed. Bruskmassen er altid sterst i Apophysis 

 superior, og Forskjellen mellem Apophysis superior og inferior tager til med Fostrets Alder. 

 Foramen nutritium fmdes i Almindelighed midtveis paa Benet, ofte ogsaa nsrniere Beneis 

 nederste Ende, men jeg troer ikke, at dette Leie eller Karrenes forskjellige Retning efter 

 deres Indtraedelse har nogen Betydning for den stärkere eller svagere Forbening i den 

 everste fremfor den nederste ApophyseM- 



Antiln'achiuni. 



Den bruskede Ulna havde hos et Foster paa SO"""" en Lisngde af 4"", Radius af 

 3mm 1 hverl af Benene fandtes nsrmesl deres eversle Ende en Forbening, i Lina O^^e, i 

 Radius 0"'"'4 lang, begge knap O"""":? brede, cylindriske og med en takket eller afrundel eversle 

 og nederste Rand. Herefter synes Ulna ikke at forbenes lidt sildigere end Radius, saaledes 

 som Quain angiver. Forbeningen tager rel hurtigt til, og Irods Forbeningens ringe Sterrelse 

 künde man dog erkjende, at den i Ulna stod noget hoiere, den i Radius nogel laengere 

 nedad i Brüsken. Jo sterre Forbeningerne blive, desto mere ieinefaldende bliver naturligvis 

 dette Forhold. Hos Fostre paa 60 og SS""" stod Ulnas Forbening O"'"'.^ heiere end den i 

 Radius, som ragede nogel längere ned; hos el Foster paa lOS""" var Forskjellen l"""; hos 

 et Foster paa 1.50°"" ragede Forbeningen i Ulna 1"""5 heiere op, Forbeningen i Radius 

 O"";! lajngere ned; hos et Fosler paa 224"°' laae Forbeningen i Ulna 4°'°' heiere end 



') Cfr. Ed. Retterer, developpement du squelelte, Pag. 108, 117 sqq. 



