33 297 



bredest paa ferste og fetnte Finger. Der syntes at vaere en Korbening i det indvendige Os 

 sesamoideum hallueis. 



Patella forbenes laeuge efter Fedselen. Den bruskede I'alella havde en Haide og 

 Brede af I""" hos et Fester paa 30""", af 1""°3 hos et Foster paa öö""", af 2"'"' hos et Foster 

 paa 93""", af 3""° hus et Foster paa 120°"", af .=>"■"' hos et Foster paa 200""", en Hoide af 

 gmm og Brede af 9"'"'5 hos et Foster paa 300""", en Heide af 12""' og Brede af IS"""' hos 

 et Foster paa 400°'"'. 



Broca liar fundet, at Foramen nutritiiim under Vaexten stiger i Veiret paa Femiir, 

 SBenker sig paa Hiimerus og ikke varierer synderligt paa Tibia. Ollier har bekraeflet disse 

 lagltagelser ved direkte Forseg paa Dyr, paa hvis ,Ben der indsalles Stifter i afmaalte 

 Afstande, og jeg kan ligeiedes bekraefte dem for Fostrels Vedkommende fer Fodselen. 

 Medens Foramen nulritium paa Humerus hos et Foster paa \bO""" havde sin Plads omtrenl 

 paa Graendsen af den everste Trediedel af Forbeningen , flyiiede det sig efterhaanden saa- 

 ledes, at det hos et Foster paa 400™°' fandtes nogel ovenfor den nederste Trediedel. Og 

 medens Foramen nulritium paa Femur hos et Foster paa lüO""" fandtes noget ovenfor 

 Graendsen af den nedersle Trediedel, var det hos et Foster paa 400"'"' beliggende omtrent 

 midtveis paa Forbeningen. Paa Armen og Underarmen have Foramina nulritia en Retning 

 mod Albuledet, paa Laaret og Skinnebenet divergere de fra Knaeledet. 



Ikke allid ere de Ben, som forbenes tidllgst, laengst fremme under Udviklingen. 

 Clavicula herer til de tidligst forbenende Ben, men senere gaaer Forbeningen langsommere 

 for sig. Femur forbenes sildigere end Humerus, men under udviklingen gaaer Forbeningen 

 hurtigere frem i Femur. At demme efter Forbeningernes Sterrelse begynder Forbeningen 

 lidligere i Over- end i Cnderextremiteterne, men Tarsus (Talus og Calcaneus) forbenes for 

 Carpus. Af Phalanges forbenes den tredie ferst, uagtet den er mindre end anden og ferste 

 Phalanx. 



Forskjellighederne i Forbeningen give sig ogsaa tilkjende i hele Extremitetens 

 forskjellige Laengde i Forhold til hele Foslrets Lsengde, saaledes som man kan see af den 

 felgende Tabel. Overextrcmilelens Lffingde er maalt fra Caput humeri til Fingerspidserne, 

 Dnderextremitelens fra Caput femoris til Taaspidserne , idet Foden er udslrakt. I den 

 tidligste Tid hos Fostre paa 30 til 60""' er hele Overextremiteteu noget laengere end hele 

 ünderextremileten , dog er Forskjellen ikke betydelig; men fra denne Graendse af faaer 

 llnderextremilPten Overvaegt i I.aengde, og Forskjellen stiger med tiltagende Alder, saa at 



Vidensk. Solsk. Skr., 6. RiBkke, naturvidensk. og mathem. Afd. IV. 3. 3g 



