12 



medens Faunaen har en Deel til selve Campoerne bundne Fugle 

 forud for Urskovsfaunaen , mangler den paa den anden Side en 

 Mængde af de for denne charakteristiske Former. For den forste 

 Betragtning kan dette raaaskee forsaavidt være paafaldende, som 

 de i Campoerne omstroede Skove jo kunde antages at byde 

 Skovfuglene de for dem nodvendige Betingelser. Men Campos- 

 skovene^re for smaa og for spredte til at kunne afgive Op- 

 holdssted for en ligesaa talrig Fugleverden som Ostkystens store, 

 sammenhængende Urskove*), og, da de desuden for storste 

 Delen bestaae af andre Træer end disse sidste, er det end ikke 

 givet, at de kunne byde alle de frugt- og froædende Fugle 

 den samme Fode, som de finde der. Flere Slægter, som man 

 pleier at ansee for uadskillelige fra brasilianske Skove, mangle 

 derfor ogsaa i Camposlandets Capoes eller optræde i det Hoieste 

 der med en enkelt Repræsentant. For her blot at anfore et 

 Exempel skal jeg nævne Tanagra-Slæglen Ca//is<e ; de fleste Natur- 

 skildringer fra Brasilien fremhæve disse pragtfulde, brogede 

 Fugle som nogle af de derværende Skoves talrigste og meest 

 ioinefaldende Beboere. Men i Caraposlandet findes kun en eneste 

 Art, og det den mindst pragtfulde af hele Slægten, Calliste flava; 

 alle de ovrige , over de tiigrændsende ostHge Urskove udbredte 

 langt skjonnere Arter, saasom C. fatao**), C. tricolor^ C. cyano- 

 Dentris, C. festiva^ C. thoracica foruden flere andre, soger man 



*) Capao-Skovenes ringe Udstrækning er maaskee ogsaa den væsentligste 

 Grund til, at visse Pattedyrslægter, som forekomme i Ostkystens store 

 Skovstrækninger, mangle i Camposhindet, saaledes navnlig Ateles og 

 Bradypus; den sidste synes heller ikke i tidligere Tider at have levet 

 der, idetmindste er der hidtil ikke fundet Levninger af den i Kalk- 

 klippernes Huler, i hvilke man jo forresten foruden udddde DyreTormer 

 ogsaa finder Knogler af alle de nulevende Pattedyr. ^l^eZes- Slægten 

 synes derimod rigtignok tidligere at være optraadt i disse Egne, men 

 dog kun med en fra de nulevende forskjellig uddod Art. 

 **) Da Burmeister saa bestemt paastaaer, at denne Art ikke forekommer 

 Syd for Bahia og selv der kun undtagelsesviis (Syst. Uebers. III, S. ISS), 

 skal jeg minde om, at A. d'Orbigny har trufYet den i Omegnen af 

 Rio de Janeiro ved det Keiserlige Lystslot Sao Christovao (Voy. d. 

 FAmér. mérid. T. 4me. 3me Partie, Oiseaux, p. 270). 



