XLVIII 
16. Wien. Verein für Landeskunde von Niederösterreich. 
(Blätter. Neue Folge XIX. Jahrg. Nr. ı bis 9. und Nr. 10 bis ı2. 1885.) 
17. Wien. k. k. Geographische Gesellschaft. 
(Mittheilungen. 1885. XXVIII. Band.) 
18. Wien. Verein zur Verbreitung naturwissenschaftlicher Kenntnisse. 
(Schriften. 26. Cyklus. Jahrg. 1885/6.) 
b. Unesaen 
1. Budapest. M. Tudomanyos Akademia. (Ung. Akademie der 
Wissenschaften.) 
Mathematikai &s termeszettudomänyi közlemenyek. (Mathematische und natur” 
wissenschaftliche Mittheilungen) XX. kötet. ' 
Szigethy Kaäroly, Az astacus fluviatilis es astacus leptodactylus 
atmeneti alakjai. Mocsäry Sändor, Adatok Magyarorszag fürkesz- 
darazsainak ismeretehez. Dr. Daday Jenö, Jelentes az 1884-ev nyaran 
Magyarorszag különbözö videkein vegzett crustaceologiai kutatäsok ered- 
menyeröl. Dr. Sipöcz Lajos, Nehäny magyarhoni ritkabb asvanyfaj vegyi 
összeteteleröl. Teschler György, Ablepharus pannonicus Fitz. (XXI. kötet. 
1. sz). Dr. Örley Läszlö, A rhabditisek magänrajza orvosi &s termeszet- 
rajzi szempontböl. V. Sz. Lojka Hugo, Adatok magyarorszag zuzmoö- 
florajdhoz. 
(Mathematikai &s termeszettudomänyi Ertesitöb. Mathemat, und naturw. Anzeiger, 
III. kötet. 6 es 7, 8 €s 9, füz. IV köt.ı Es 2, 3 €s 4, 5, 6, 7, 8 es 9, füz. Erteke- 
zesek a mathematikai tudomänyok köreböl. Abhandlungen aus dem Kreise der 
mathematischen Wisssenschaften.) 
(XI köt. 10. sz. 1884.) Gothard Jenö, A herenye astrophysikai 
observatorium sarkmagassagänak meghatärozäasa. (XII. köt. 1. sz. 1885.) 
Konkoly Miklös, A napfoltok es a nap felületenek megfigyelese az 
ö-gyallai csillagvizsgälön 1884-ben. (2. sz.) Konkoly Miklös, Astrophysikai 
megfigyelesek az ö-csillagvizsgälön 1884-ben (3. sz.—11. sz.) 
(Ertekezesek a termeszettudomänyok köreböl. Abhandlungen aus dem Kreise der ° 
Naturwissenschaften. XVI. kötet 2. sz. 1886.) 
Dr. Thanhoffer Lajos, Közlemenyek az allatörvosi ellettani in- 
tezetböl. (3. sz.) Dr. Fodor Jözsef, Ujabb kiserletek erekbe fecskendezett 
bakteriumokkal. (XIV. köt. 9 sz. 1884.) Dr. Högyes Endre, Az asso- 
ciält szemmozgäsok idegmechanismusäröl. (XV. köt. 1 sz. 1885.) Loczka 
Jözsef, Äsvänyelemzesi küzlemenyek. (2 sz.) Kanitz Ägost, Gröf 
Szechenyi Bela közep-Äzsiai expeditiöjänak növenytani eredmenyeiröl. (3 sz.) 
Dr. Szabö Jözsef, Selmecz geologiai viszonyainak elözetes ismertetese. 
(4 sz.) Scherfel v. Aurel, A Taträfüredi hygiea — forräs vegyelemzese. 
(5 sz.) Scherfel v. Aurel, A koronahegyi fürdö kenesvizenek vegyelem- 
tesze. (6 sz.) Dr. Nendvich Käroly, A Beregmegyeben levö Bilasoviezi 
