Reise i ,^emtland etc. 47. 



noiagtigeu efterligner. Den gjennemsværmes af hvide Qvarts- 

 aarer, hvilke foroge den udvortes Lighed med Marmoren. 

 Tyn de Zoner, hvori Chioriten er mere udviklet, og som 

 fremstille en hestemt Skifer, ligge, eller rettere sagt, staae 

 hist og her mellem disse næsten uskiktede Masser, hvori 

 Parallelstukturen, der vistnok er given i de sammensæt- 

 tende Deles Anordning og navnligen i Glimmerbladenes 

 Beliggenhed, dog ikkun har Udseende af en senere frem- 

 kommen Klyftning. 



Paa Sundets Nordside, lidt iistlig fra Malmoe, er Bjerg- 

 arten ligeledes chloritagtig eller dog altid saadan, at den^ 

 Forvandtskab med Chlorit-Bildningerne endrni er tydelig; 

 nemlig, nederst ved Fjorden, var den en tæt, fast, for- 

 detmeste qvartsagtig, men i de forskjellige med hinandeii 

 vexlende Baand meer og mindre af Chlorit- og Glimmer- 

 Substants gronlig farvet Skiferbildning. I nogle Baand var 

 denne vel ogsaa feldspathblandet , og saaledes helleflint- 

 agtig eller lig Jade. Hoiere oppe fra Fjorden var 

 Bjergarten en gneisagtig Bildning, bestaaende af fuld- 

 kommen uddannet Feldspath, der i Form af noget afrun- 

 dede Korn laae imellein omviklende Lameller af en talk- 

 agtig, smudsiggron , mat Chlorit-Glimmer. Disse Skikter 

 indskjode 80— 90» mod S. 1^- og S. 1| (d. e. omtrent S. 

 12^ r.), hvilket synes at v^ere et.;Constant Fald paa Sun^ 

 dets Nordside, og at virke paa Fjordens Retning, som paa 

 dette Sted er mere ostvestlig end paa Pontoppidans Kart, 

 idet den nemlig, tilligemed Dalen ovenfor Malmoe, er lon- 

 gitudinel iåetmindste en ^«d fjerdedeel Miil indefter fra 

 Knæet ved Bartnæis. ' ' f^ml . 



■j' ■ Sammenbinde vi hermed f olgende Bemerkninger af 

 Strom^(l..cil95): at Glimrafirskiferen nordenfor Hjelde deels 



