60 Keilhau 



FraHiiiden af den Leerbakke, som maaltes ved Dale, 

 overseer man en viid Strækning af opsvommet Leer- og 

 Sandland, der med vandret Flade og i samme Niveau som 

 denne Bakke, udbreder sig lige hen til den lille Forhoi- 

 ning af Steengrunden, hvorpaa Snaasen Kirke og Præste- 

 gaard ligge. Det er da et Stykke af den gamle Havsbund, 

 man her dybt inde i Indlandet har for sig; den er gjen- 

 nemskaaret af Raviner og især af Andra-Elven, som blot- 

 ter den faste Klippe under AUuvial-Lagene. Etsteds paa 

 en hertil horende viid Sandmoe vare Sporene tydeligen at 

 see af en maaskee af det aflobende Havvand efterladt Il- 

 den Indsoe eller Dam, der forst senere, efterat have dan- 

 net sig den ordentlige Mæle, som omgav den, og som 

 endnu staaer tilbage, brod ud og fulgte de ovrige Vande. 

 Dette i sig selv ubetydelige Forhold anfores med Hen- 

 syn paa det Tilfælde, om man her skulde finde Levninger 

 af Ferskvands-Muslinger mellem dem fra Saltsoen. 



lagttagelser betræffende Fjeldgrunden i Ougndalen 

 og Stod. 



,, Da Ougndalens geognostiske BeskafFenhed allerede var 

 imdersogt af DHrr. Striim og Schult, gjorde jeg ingen 

 Excursion derhen. Men til bedre Oversigt anforer jeg her 

 det Vigtigste af deres lagttagelser*). 



Meget qvartsrig Glimmerskifer, som tildeels kan for- 

 tjene Navn af Qvartsskifer, er Hovedbjergarten i den ne- 



•) See Bemerkninger af H. C. Strom i Magz. f. N. 1823 II. 

 189—194; og Bemerkninger paa en Reise i Sommeren 1825. 

 af P. A. Schult, Mscr i den phys. Forenings Archiv. 



