26 ^Keilhau 



nær beslægtet med den morke, blaaliggraa, meer eller min- 

 dre fuldkommen kornig afsondrede Qvarts, som i Valders 

 og nedre Guldbrandsdalen forekommer som en særegen 

 Graavakkebildning , og som efter Rullestenene at domme 

 ogsaa maa fiiides her, ganske saaledes som paa hine Ste- 

 der i Agershuus Stift. Da denne Bjergart, som ved Fax- 

 elfven og ovenfor, foruden Qvartsen tillige optog Hornblen- 

 de-Substants, gjerne er hbist ufuldkommen skiktet, ja ofte 

 ganske massiv, saa erholdt jeg heller ikke her nogen Op- 

 lysniug om Strog og Fald, en Mangel, som er væsentlig, 

 fordi man just ved Fax-Elven er ved det af Hisinger au- 

 angivne Grændsepunkt. 



Da Hr. Hisinger bestemt siger, at den Leerskifer, som 

 moder en halv Miil fra Faxån paa Veien til Alsen, udgjbr 

 den foregaaende Skifers Underlag, og man saavel af Ud- 

 trykkene i Texten som af Profilet paa den dertil horende 

 Tavle *) seer, at Forf. her antager Sammenstodet af tven- 

 de af hinanden ganske uafhængige Formationer, endog med 

 indbyrdes afvigende Leining, saa var dette Stykke Vei mig 

 af særdeles Vigtighed. Men forst omtrent halvveis til 

 Åberg kunde det faste Fjeld sees og Faldet iagttages, og 

 her var det 15 — 20<* nordvestligt, dog ustadigt; derefter 

 nordligt fra — 70^, saa igjen nordvestligt, og endelig 

 etsteds nordostligt. Bjergarten henhorte overalt tilLeer- 

 skiferens Bildnings-Række, og syntes mig deels at være 

 meer eller mindre væsentlige Modificationer af Faxelfvens 

 Bildning, deels en mere egentlig Leerskifer, som ikknn 

 ved en noget lysere Farve og maaskee lidt mere Glands 

 adskildte sig fra Leerskiferen i Rodoe. Skifer-Lamellerue 



*) Antecim. I. 85. Tab. IV. 



