Reise i Jemtland etc. ^1 



Local-Kiindskab maatte ansees som paalidelig. Hvor For- 

 audringerne ere meget betydelige, ville de vigtigste Pei- 

 linger, hvorpaa de stotte sig, findes anforte i Texten. 



Storsoen i Jemtland. 

 Den sydøstlige Deel af Jemtland, hvoi man forst ind- 

 træder paa Veien fra Stockholm, har i sit ydre Physio- 

 gnomie intet Særegent, som udmerker Landskabet fra stiir- 

 ste Delen af de ovrige paa denne Vei gjenuemreiste Stræk- 

 ninger. Men henimod Storsoen merker man en væsentlig 

 Forandring, og betragter man Egnen fra Iloiderne af 

 Frosoen, saa er Omskiftningen hoist paafaldende. Hvad 

 som hidtil en og anden Gang bragte nogen Afvexling i 

 den bestandige Naaleskov med dens Sandmoer og Myre, 

 var ikkxm hist og her en smal Dalgang med magre Gaar- 

 de, eller smaa Vandpartier, som med deres mange Ind- 

 skjæringer mellem det skovbevoxede Land vel i Forstnin- 

 gen ere tiltrækkende nok, men snart blive trættende ved 

 deres indbyrdes Lighed. Storsoen med dens Omgivelser 

 har Intet af denne Smaahed og Monotonie; den udvikler 

 store, frie Vandflader, og rundt omkring den, og paa Oerne 

 i den har Dyrkningen kunnet trænge Skoven tilbage paa 

 vide Strækninger, i hvis Midte skjoime Kirker lyse frem, 

 angivende de mange Sogne, man her overseer i den usæd- 

 vanlig tæt befolkede Egn. Hertil kommer Synet af sne- 

 bedækte Hoifjelde, hvilket man ellers saa sjelden har i 

 Sverige. Det er især Åreskutan og Oviks-Fjeldene, som 

 fremtræde i Panoramet fra Frosoen, og som gjore dette 

 til et af de herligste og meest gi*andiose i hele Norden. — 

 Sneefjeldene hidrore fra Norges Nærhed, men den ovrige 

 Forandring i Landskahets Physiognomie og den storre 



