64 Keilhau 



vans Grund. — Henved en halv Miil ostenfor Qram Kirke, 

 graa Kalksteen, 50^* V. 11^; mellera Klovgaard og Ham- 

 mer, samme Bjergart, 80" N. 2. Hist og her forekomme 

 de cliloritiske Leer-Glimmerskifere underordnet i Kalkzo- 

 nen. 



Reise gjennem Snadsens Hovedsogn og Sorlie. 



Snaase-Vandets Hoide over Havet have vi fundet at 

 være 64 Fod. Dets Omgivelser ere langt fra saa vilde, 

 som man kunde være tilboielig til at tænke sig dem; paa 

 mange Steder har Landet en mild Charakteer, og er frugt- 

 hart. Især er Trakten ved den indre Ende af Våndet, 

 hvilken udgjor Snaasens egentlige Hovedbygd, at ansee 

 som skjon. Men nogen foi'trinlig Rigdom paa sjeldne Plan- 

 ter, som man her maatte vente efter de mange Citater i 

 det Hornemannske Verk, syntes ikke at være forhaanden. 

 Af Væxter, som for denne Egn kunne betragtes som ty» 

 dende hen paa et gunstigt Vegetations-Forhold, fandtes ved 

 Præstegaarden : Serapias latifolia, Mespilus cotoneaster, 

 Ophrys ovata og cordata, Corylus avellana. — 



Snaasen Præstegaard eller Vinje, som den kaldes, lig- 

 ger, efter et Middeltal af tre Observationer, 304 Fod over 

 Havet. Dette stemmer vistnok meget ilde med en Angi- 

 velse af 433 Fod for Hoiden af samme Sted, hvilken an- 

 fores i Magz. f. Nv. Ode Bind S. 246; men uagtet vore 

 Maalinger vistnok ikke kunne gjore Paastand paa nogen 

 fuldendt Noiagtighed, saa synes dog hiint Tal, der næ- 

 sten maa antages at være en Trykfeil, ei at kunne svække 

 Tilliden til det af os erholdte Resultat. 



Under Reisen i Snaasen og Grong blev paa Vinje 

 daglig tre Gange Barometer- og Thermometer- Standene 



